Studie o temnostaí floře jeskyň Sloupských. 15 



numquam rite explicatur. Errant, qui fungos tenebrarum tilios dicunt. 

 Tenebrae omni vita vegetabili, exceptis ťorsan Algis r.idiciformibus 

 et cryptophilis, oppositae et quantum fungi, vix aliae plantae a luče 

 pendent. Omnis vegetatio reproductiva (flores et fructus veri) a luče 

 determinantur. Fungi, fructibus analogi non sub inopia, sed potius 

 sub crapula lucis concipiuntur". V novější pak době hlavně pozoro- 

 vání, konaná v tom směru Brefeldem 50 ) a Elfvingem, 51 ) potvrdila ná- 

 hledy starších autorů a poskytla nové nálezy, jimiž účiunost světla 

 na vývoj hub byla bezpečně prokázána. Jak již v části popisné bylo 

 podotknuto, postrádají prostory jeskyní Sloupských úplně denního 

 světla, jehož slabé záblesky dosahují toliko míst jeskynním vchodům 

 nejbližších. Možno zde tudíž mluviti pouze o vlivu nedostatku světla. 

 Je jisto, že absolutní temnota má, byť i ne jediný, jisté vůdčí vliv 

 na jeskynní houby, způsobujíc za spolupůsobení ostatních činitelů 

 v jejich tvarech i anatomické struktuře četné změny a nepravidelnosti. 



V první řadě je to etiolisace, s níž setkáváme se u velké části 

 druhů jeskynních; neobyčejné prodloužení tření a redukce klobouků 

 jsou nejobecnějšími jejími znaky, jež hlavně u některých druhů velmi 

 mocně vystupují (Lentinus, Coprinus digitalis (fot. 5.), My cena speirea, 

 Omphalia a j.). Prodloužení tření povstává, jak Maheu tvrdí, vzrů- 

 stem buněk hyfových. 52 ) V tom směru konal jsem sám srovnávací 

 studia a sice u druhu Coprinus digitalis Batsch., který vyskytuje se 

 v jeskyních Sloupských ve dvou formách : v předsíni jeskyně Nicové 

 ve formě poměrně normálně vyvinuté a v jeskyni Nicové, kdež roste 

 v úplné tmě ve formě velmi etiolované. Podélné řezy třeňmi obou 

 těchto forem vykazují strukturu hyfového pletiva velmi odlišnou. 



Kdežto u formy z předsíně j. Nicové skládá se houbové pletivo 

 z parallelně a poměrně volné uložených vláken hyfových, složených 

 z buněk podlouhle elipsovitých 30— 40« širokých, 70—90 p dlouhých, 

 jsou u formy etiolované vlákna uyfová velmi těsně spolu spojena 

 a buňky je skládající neobyčejně prodloužené, majíce sice toliko 15 « 

 šířky, za to však jsou 200 — 400 « dlouhé. Z toho je patrno, že pro- 

 dloužení celého organismu způsobeno je prodloužením buněk hyfových, 

 nikoli rozmnožením jich. 



so ) Beefeld O., Ueber die Bedeutung des Lichtes für die Entwicklung der 

 Pilze. (I. Mitth.) Sitzungsbericht d. ges. nat. Freunde zu Berlin 1877. 



51 ) Elfving F., Studien über die Einwirkung des Lichtes auf die Pilze. 

 Helsingfors, 1890. 



52 ) Maheu J., Contribution à l'étude de la flore souterraine de France 

 p. 164. 



