

Studie o temnostní floře jeskyň Sloupských. 17 



týden velmi patrný. Původně nepatrné kloboučky na obou větvích 

 počaly se rozvinovati a i větev dosud zahrocená začínala jeviti malý 

 základ povstávajícího klobouku. Současně bylo pozorovati i sílení třené, 

 která stala se široce rozploštělou. Po 14 dnech měly všechny větve 

 vyvinuté klobouky, z nichž největší měl 5 cm v průměru; vedle toho 

 silný sklon plodnice ve směru východu chodby prozrazoval positivní 

 heliotropismus houby. 



Mimo zakrnění klobouku pozorujeme velmi zhusta i jeho nej- 

 rozmanitější deformace. Nejčastěji setkáváme se s klobouky, jichž 

 okraje jsou do výše zdviženy, tak že povrch tvoří nálevku nebo misku 



Obr. 1. Lentinus svffrutescens Fr. 



Formy z jeskyně Eliščiny s nálevkovitými klobouky a lamelami vytvořenými na 



povrchu klobouků. 3X zvětšeno. 



{Hygrophorus, Lentinus, My cena stipularis), mnohdy pak zdvižení 

 okrajů jde tak daleko, že se tyto téměř stýkají, tak že klobouk se 

 podobá kouli, na povrchu lamellami pokryté. (Nancoria tenax.) Ku 

 vzácnějším úkazům náleží forma s nálevkovitým kloboukem, na jehož 

 povrchu, tedy uvnitř nálevky, jsou vytvořeny lamelly. V jeskyních 

 Sloupských nalezl jsem takový tvar u druhu Lentinus suffrutescens 

 (obr. 1.). Modifikace tato nastává dle Klebahna 55 ) a Henningse, 56 ) kteří 

 tytéž biologické zjevy pozorovali u druhu Tricholoma conglobatum 



~°~ ü ) Klebahn, Über eine merkwürdige Missbildung eines Hutpilzes. Jabrb. 

 d. Hamburger wissenschaftlichen Anstalten, XXII. 1904. 



b0 ) Hennings, Über einige interessante deutsche Hutpilze. He dwigia 47, 1903. 



Věstník král. české spol. nauk. Třída II. % 



