18 XII. Fr. Straňák : 



(Vitlad.) Sace. vyrůstajícího ze zdi sklepu, za abnormálních podmínek 

 životních, hlavně za přílišného vlhka, tmy a nedostatku kyslíku, 

 k čemuž ovšem i jiné momenty mohou se přidružiti. 



Je přirozeno, že redukce a deformace klobouku má za následek 

 jednak zakrnění lamell, které pak z pravidla bývají sterilní, jednak 

 i odchylnost od pravidelných tvarů jejich. Tak u druhu Lenzites abie- 

 tina pozoroval jsem lamelly, jež byly u jedné formy poměrně normální, 

 u jiné měly podobu jazýčků, u jiné trubek. Že i na vývoj hymenia 

 má temnota patrný účinek, je pochopitelno. Je to jednak sterilnost 

 jeho, ačkoliv ne častá, jednak abnormálnost tvaru cystid, jež bývají 

 neobvykle zúžené a prodloužené. Také na tvar výtrusů zdá se míti 

 světlo, resp. nedostatek jeho vliv. Při srovnání výtrusů několika exem- 

 plárů druhů Mucor Mucedo, z nichž jedny vyrostly jednak v jeskyni, 

 fednak byly vypěstovány z výtrusů jeskynního druhu ve tmě (v ther- 

 mostatu), druhé pak podobně byly vypěstěny na světle, shledal jsem, 

 že výtrusy oněch jsou většinou pravidelné, všestraně souměrné- a 

 okrouhlé, kdežto těchto mají formu podlouhlou a zahnutou. Je patrno, 

 že se tu jeví formativní vliv světla, jehož účinkem nabývají výtrusy 

 podlouhlého a zahnutého tvaru; naopak za tmy, tedy bez působení 

 tohoto činitele mohou spory vyvíjeti se zcela pravidelně a souměrně. 



Změna barvy forem jeskynních přičítána je nízké teplotě vzduchu. 

 Tak Koumegubre 57 ) pozoroval, že příliš nízká teplota může uvolniti 

 seskupení pigmentových tělísek u Agaricineí, čímž nastane jejich 

 zblednutí. Mám za to, že tato depigmentace, již i na houbách z jeskyň 

 Sloupských jsem pozoroval, nastává také vlivem temnoty. Tak Lenti- 

 nus suffrutescens, Hygrophorus virgineus a Lepiota gradienta v jesky- 

 ních velmi zhusta úplně bílé stávají se žlutavými až hnědými, jakmile 

 byly přeneseny na světlo; totéž se týká plasmy u Mucor Mucedo. 



Konečně připomenouti dlužno oněch četných podivuhodných 

 ferem myceliových, jichž bujnému vzrůstu zajisté výborně slouží 

 temnota jeskynní, která jak nepříznivě působí na plodnost hub, tak 

 účinně podporuje vegetativní vývoj jejich (fot. 3., 6., 7., a 8.). 



Pokud jde o teplotu vzduchu v jeskyních, jsou tamní houby 

 před oněmi, jež rostou na povrchu, potud ve výhodě, že žijí po celý 

 rok téměř v stejnoměrném klimatu nejsouce vystaveny ani denním ani 

 měsíčním ani ročním značnějším změnám tepelným. Dle toho nejeví 

 se také určitější periodicita ve vývoji těchto podzemních organismů. 

 Tak četné houby vegetují v jeskyních nepřetržitě po celý rok (Myxo- 



b1 ) Roumegukije, C, Note sur le Boletus ramosus Bull., récemment trouvé 

 en Belgique (Rev. my col n° 9. 1881, p. 3.) 



