20 Xu. Fr. Straňák: 



Dle něho nepodléhá třen před rozvinutím se klobouku žádnému vlivu 

 podráždění povahy geotropické, vykazuje však ve tmě autotropismus, 

 ve světle pak positivní heliotropismus. Dále praví, že za úplného ne- 

 dostatku světla vytvořují se monstrosní plodnice, jež nemají klobouku, 

 jelikož tyto vznikají jen za přítomnosti světla. Za vývoje klobouku 

 přestává týž býti positivně heliotropickým a stává se negativně geo- 

 tropickým; negativně geotropická zakřivení staví pak klobouk do po- 

 lohy horizontální. Tyto resultáty získané cestou pokusů fysiologických, 

 jakkoliv v mnohém shodují se s výsledky mých pozorování biolo- 

 gických, přece jsou s nimi v jednom ohledu v odporu. Jest to 

 směr vzrůstu bezkloboukatých tření. Na těchto jsem konstatoval, že 

 mají před vytvořením se klobouku vždy tendenci svislého vzrůstu, 

 ať již rostou na klenbách, po straně nebo na povrchu. Jejich svislý 

 vzrůst pod plošinami schodovými, po stranách dřevěných kolu, kde 

 hned u základu k zemi se zahýbají, jakož i plazivý vzůst jejich na 

 povrchu schodnic, k nimž celou svojí délkou jsou přitlačeny, mohly 

 by svědčiti pro positivní geotropismus, ač-li se nejedná o passivní 

 podléhání vlivu tíže. Týž trvá nebo není převládán opačným potud, 

 dokud klobouk zřetelně se neobjevuje. Jakmile však tento počíná se 

 rozvinovati, vyprošťuje se třen i klobouk z polohy inversní a zaujímá 

 posici takovou, aby povrch jeho směřoval vzhůru. Je nepopíratelno, 

 že rozvinutím klobouku vešel zde v činuost geotropismus negativní. 

 V které části plodnice nastává tato změna chování se houby oproti tíži, 

 je ovšem nesnadno říci. Ježto však zakřivení nenastane dříve, dokud 

 tu není dostatečně vyvinutého klobouku, domnívám se, že klobouk hraje 

 na změně geotropismu ne-li hlavní, tedy úlohu aspoú důležitou. 



Sachs 62 ), jenž činil v tom směru pokusy, došel výsledku, že 

 třeně kloboukatých hub vůbec vzhůru se zakřivují a tímto zakřivením 

 staví klobouk do polohy vodorovné. Pokusy ty ovšem nemohou býti 

 směrodatnými, ježto není na jisto postaveno, zda skutečně to byla 

 třen, jež negativně geotropicky byla drážděna a určila polohu klo- 

 bouku, či zda snad klobouk sám nepřijímal podráždění, jež pak te- 

 prve odtud do třeně se šířilo. Zajímavo je konečně, že analogický 

 zjev shledáváme i u některých rostlin jevnosnubných (Clematis, Pa- 

 paver, Cyclamen, Viola, Aquilegia, Petasites), kde stopky květní, 

 pokud květy jsou mlády a nerozvinuty, jsou positivně geotropické, 



n ) Hofmeistee, W, Ueber die durch die Schwerkraft bestimmten Rich- 

 tungen von Pflanzenth eilen. Jahrb. f. -vr. Bot. Bd. 3. 1863, p. 93. 



Sachs, J. ; Handbuch der Experimentalphysiologie der Pflanzen. Leipzig 

 186j, p. 93. 



