Studie o temnostní Hoře jeskyň Sloupských. 21 



později pak při rozkvětu nebo odkvětu dostavuje se u nich geotro- 

 pismus negativní, jenž způsobí, že stopky se vzpřímí. 



Na místech pološerých, hlavně u východů jeskynních přichází 

 k platnosti positivní heliotropismus. Vyrůstající zde plodňice mají již 

 dobře vyvinuté klobouky a dlouhé třené, jichž silně nakloněný, často 

 plazivý vzrůst směrem k východu chodby jeskynní prozrazuje posi- 

 tivu! jich heliotropismus (Omphalia stelhita, Lepiota gradienta). 



K zevnějším faktorům, jež působí na směr vzrůstu plodnic, ná- 

 leží i tlak vzduchu. Následkem vyrovnávání se různých teplot vzduchu 

 v prostředí podzemním a povrchovém vzniká v těsných chodbách je- 

 skynních téměř nepřetržité určitým směrem probíhající proudění 

 vzduchu, jež způsobuje, že plodňice, jež v takovém proudu se nalé- 

 zají a tudíž stálému jednostrannému tlaku jeho jsou zůstaveny, rostou 

 nakloněny ve směru tohoto proudu. (Mucor Mucedo, Lentinus, 

 Omphalia stellata.) Zdali se tu jedná o rheotropismus či o prostý 

 mechanický vliv proudu vzdušného, nemohu rozhodnouti. 



Konečně nutno zmíniti se o fosforescenci hub jeskynních. Úkaz 

 tento konstatován byl až dosud hlavně u Basidiomycetů, zvláště 

 u větších stromových hub zrodu ÂgaricusaPolyporus; podle Lldtviga 63 ) 

 jest také Xylaria Hypoxylon L. fotogenní, což Molisch 64 ) vyvrátil. 

 Schopnost vydávati světlo jest dána orgánům jak vegetativním, tak 

 fruktifikačním, a to zpravidla tak, že u určitých druhů omezuje se 

 fosforescence výhradně na ústroje vegetativní, kdežto u jiných vázána 

 je toliko na orgány fruktifikační. Aby fosforence nastala, musí tu býti 

 jisté fosforescenci příznivé podmínky, hlavně dostatek kyslíku v pro- 

 středí houbu obklopujícím a přiměřená teplota a vlhkost vzduchu; 

 vedle toho musí houba býti živá, neboť na organismech odumřelých 

 fosforescence nikdy se neobjeví. 



Také v jeskyních Sloupských byla fosforescence hub pozorována. 

 Sám toliko jednou v létě r. 1906 zjistil jsem tento úkaz na myceliu 

 vegetnjícím na shnilém dřevě ve velké síni jeskyně Eliščiny (snad od 

 Armilaria mellea Vahl ?) : několikrát byl pozorován Drem K. Abso- 

 lonem na konci chodby „u Řezaného kamene" ve Starých Skalách, 

 dělníky v jeskyních pracujícími i průvodci. Celkem však možno říci, 

 že fosforescence hub v jeskyních Sloupských náleží k zjevům dosti 

 vzácným, ježto vázána je na výše uvedené podmínky, kterých tu asi 

 ne vždy nalézá. 



63 ) Ludwig Fr., Ueber die Phosphorescenc der Pilze und des Holzes. Dis- 

 sertation, 1874. 



64 ) Molisch H., Leuchtende Pflauzen. Jena 1904, p. 42. 



