Studie o síranu železitém. 1 1 



Fodvojná sůl se síranem chromit ým. 



Výchozí směsí zde bylo: 



14,4 g Fe 2 (S0 4 )v ög Cr0 3 a 100 cc konc. kys. sírové*) 



Směs skýtá varem 4hodinným jemně krystallioickou látku světle 

 žlutozelenou, jež pod mikroskopem jeví se jako tabulky mnohohrané a 

 jíž primísena je zelená hmota beztvará, ve vodě rozpustná. Krystaly 

 ani ve vodě, ani v kyselinách nejsou rozpustný; lze je od hmoty 

 beztvaré studenou vodou odděliti. K účelům analytickým převáděli jsme 

 ji tavením s ledkem a sodou na síran a chroman alkalický i kys- 

 ličník železitý. 



Analysou nalezeno: 



I. IL Theorie pro: Cr 2 (S0 4 ) 3 2 Fe 2 (S0 4 % 



Cr n 3 . . .13,69% 13,40% 12,78% 



Fe 2 3 . . .26, 90% 26, 74% 26, 74" 



S0 3 . . . — 60,63% 60,48% 



100,77% 100,007o 



Tento nový síran Cr 2 (SO i ) 3 2Fe 2 (SO i ) 3 je neobyčejně stálou látkou 

 pouze žíravé louhy a amoniak teprv za varu ji rozkládají. 



Etard ve své, zde několikrát již citované studii připravil řadu 

 podvojných síranů chrómu i jiných elementů těžkých kovů a mezi nimi 

 též kyselý síran železito-chromitý Cr 2 (SO i ) 3 Fe i (SO i ). A 2H 2 SO i a nor- 

 málný Cr 2 {SO A ) 3 Fe 2 (SO A ) 3 . 



Konečně dlužno se nám zmíniti o tom, že všechny pokusy stejnou 

 cestou připraviti sírany podvojné se síranem draselnatým, vápenatým, 

 horečnatým, kobaltnatým a ciničitým nesetkaly se s úspěchem žádným, 

 u jiných (síranu antimonu, vizmutu a rtuti), podobně jak popsáno u man- 

 ganu, vznikaly podvojné sole ve směsi s dotyčnými sírany, jež čisté 

 nepodařilo se isolovati. Též z roztoku kysličníku arsenového v konc. 

 kyselině sírové nekrystaluje síran podvojné soli, vzniklé krystaly jsou 

 síran železitý prostý arsenu, oxydace síranu železnatého jest však pří- 

 tomností kysličníku arsenového velmi zvolněna. 



*) Vyjdeme-li od síranu železnatého a kysličníku chromového, látky dále 

 popsané neobdržíme, nýbrž vznikne hmota úplně nekrystalinická. 



