N. P. HAMBERG, UNDERSÖKNING AF BADGYTJAN VID MARSTRAND. 



I. Gytjans fysikaliska undersökning. 



Badgytjan vid Marstrand utgöres af en grönaktigt askgrå, degig, ganska likartad 

 massa, så fin och len för känseln, att några gröfre inblandningar knappast kunna be- 

 märkas, såvida gytjan blifvit med tillbörlig försigtighet upptagen; den nyss upphemtade 

 gytjan har en ganska stark svafvelvätelukt och en saltaktigt äcklig, fadd smak. 



Vid Marstrand upphemtas badgytjan tidigt på morgonen, innan badningen börjar, 

 upphemtningen verkställes medelst en urhålkad trä- eller jernborr, som djupt ned- 

 tryckes så att samtlige aflagringar ända till, eller åtminstone nära intill bottenlagret 

 genomträngas. Borren uppdrages hastigt och gytjelagret afskiljes från de andra lagren, 

 som äfvenledes fastnat i borren. Vid de flerfaldiga gytjeupptagningar jag bevistat i när- 

 heten af Marstrand, hafva aldrig några gröfre inblandningar förefunnits uti gytjelagret, 

 som äfven utan svårighet kunnat afskiljas från de andra lagren. Någon silning eller 

 pressning genom kaffesäckar eller annat, i likhet med hvad som sker vid en del andra 

 hafsbad, behöfves derföre icke vid Marstrand, såvida icke ffenora försumlighet grrofva 

 ämnen från de andra lagren blifvit inblandade vid gytians uttag-ning ur borren. 



A. Mekanisk analys. 



1. Slamning af gytja upphemtad 1865. Enligt hvad of van blifvit anfördt, begag- 

 nades till denna gytjas slamning Fr. Schulzes allmänt bekanta slamapparat och erhölls 

 af 100 gm. f. g. efter de finare delarnes afslamning en återstod, som intorkad vid +160° 

 vägde 4,120 gm., se vidare A. Lagret N:o 4. 



Det bör anmärkas att gytjan blifvit förvarad under flera månader, och att, ehuru 

 förvaringskärlet var täckt med en zinkplåt och derofvan öfverbundet med papper, efter all 

 anledning åtskilliga procent vatten bortdunstat, hvarigenom slamåterstoden utföll något 

 större än antagligen skulle blifvit fallet om alldeles nyss upptagen eller i väl tillslutna 

 kärl förvarad gytja blifvit slammad. 



2. Slamning af gytja upphemtad 1867. Till detta gytjeprofs slamning begagnades 

 en af Ernst Dietrich i Breslau inrättad och förordad apparat, x ) bestående af 4 genom 

 kautschukslangar förenade glasrör af olika dimensioner och olika lutning mot horison- 

 tallinien. 



Vid slamning af 100 gm. f. g. erhölls följande resultat: 



Röret N:o 1 renspolades alldeles af vattenströmmen, några delar af större dimen- 

 sioner förefunnos således icke. 



l ) Zeitschr. fur Analyt. Chemie von Dr. C. K. Fresenius 1866. s. 293. 



