14 N. P. 



1008,5921 x 2,705 2728,2410 . 

 • k,g. värme = — — — - — — ~ nnr , - = 0,2700. 



6 128,05 X 78,475 10095,8087 



Det något större tal, som vid detta försök erhölls, torde bero antingen derpå att 

 gytjan till en del utgjordes af stycken, något större än ärtor, och att dessa ej voro 

 fullt genomtorra, eller att denna gytjas beskaffenhet ej var fullkomligt lika föregående. 



Vid ofvananförda försök erhölls följande resultat: 



I försök 1. 0,2554) 



2. 0,25571 . ,,,.,, r 



n n > i medeltal således 0,257775 eg. värme. 



3. 0,2500j ' ° 



4. 0,27ooJ 



Jemförd med vattnets är gytjans värmekapacitet ganska ringa, ett gytjeomslag af- 

 kyles derföre vida hastigare och kan äfven påläggas jemförelsevis varmare utan att 

 medföra olägenhet. 



Den fuktiga gytjans eg. värme blifver högre i samma mån som vattenmängden 

 ökas; f. g. bestående af 707,089 vatten, 292,311 fasta ämnen, se qvantitativa undersök- 

 ningen 1, har eg. v. =0,783039. 



II. Gytjans kemiska undersökning. 



Nyss upphemtad gytja reagerar alkaliskt såväl på gurkmej- som på rödt lakmus- 

 papper, metalliskt silfver brunfärgas deraf och tillsats af syror åstadkommer utveck- 

 ling af kolsyra och svafvelväte. 



Vattnet löser endast en mindre del af gytjans beståndsdelar. Gytjans fuktighet 

 betingas af hafsvatten och de uti detta vatten befintliga salter: kloralkalier, klormagne- 

 sium, klorkalcium, svafvelsyrad kalk förefinnas uti gytjan äfvensom ringa mängd jod- 

 och brommagnesium; men dessutom en anmärkningsvärd mängd svafvelkalcium, som 

 utur den nyss upphemtade gytjan med vatten eller sprit lätt kan utdragas. Mängden 

 af gips är i den färska gytjan jemförelsevis obetydlig, men ökas mer och mer i den 

 mån de deruti befintliga svafvelmetallerna genom lufttillträde oxideras. Se qvant. und. 

 5. A. B. Litet kiselsyra, källsatssyra och organiskt qväfhaltigt ämne anträffas äfven i 

 gytjans vattenlösning. 



De i vatten olösliga beståndsdelarna utgöras dels af humuskroppar och mer eller 

 mindre fullständigt förmultnade växtämnen, växtdelar med bibehållen cellbyggnad samt 

 kiselalger, dels af slamm af mineralier och bergarter, söndergrusade snäckskal, svafvel- 

 jern m. m. 



A. Qvalitativ undersökning. 



1. Svafvelkalcium. Nyss upphemtad gytja, i tillslutet kärl skakad med koncen- 

 trerad sprit gaf en alkaliskt reagerande lösning, som utsatt för lufttillträde lemnade 

 kristaller liknande gips och reagerande för svafvelsyra och kalk, vattenlösning af gytjan 

 fäldes af ammoniumoxalat och svärtade silfver samt utvecklade svafvelväte med syror. 



