22 N. P. HAMBERG, UNDERSÖKNING AF BADGYTJAN VID MARSTRAND. 



med nyligen utfäldt kadmiumkarbonat och vatten uti en flaska, som väl korkades. 2:ne 

 dylika blandningar verkstäldes. Meningen med kadmiumkarbonatets tillsats var natur- 

 ligtvis den att förekomma sulfatbildning af svafvelmetaller och att sålunda vid utlak- 

 ning med vatten m. m. erfara den i frisk gytja befintliga svafvelsyremängden. Ofvan- 

 bemälda gytjas undersökning gaf följande resultat: 



I a. erhölls af 20 gm. gytja 0,oii86 gm. bariumsulfat. 



» b. » » " » 0,01327 » » 



Af 40 gm. således 0,02513 » » 



1 kilogm. skulle följakteligen lemna 0,62825 )> , motsvarande 0,3667 kalk- 



sulfat och 0,21571 svafvelsyra. Bestämningarna utfördes genom utlakning med 

 vatten och filtratets fällning med klorbarium. 



B. Svafvelsyra bildad af svafvelmetaller. Återstoden efter utlakning med vatten i 

 5. A. a. och b. upphettades med kaliumklorat och klorvätesyra till fullständig oxida- 

 tion af de i den friska gytjan qvarvarande svafvelmetaller, den bildade svafvelsyran 

 utfäldes på vanligt sätt med klorbarium. 



I återstod efter a. erhölls 0,4348 gm. bariumsulfat, 



» » b. » 0,4320 » » 



Af 40 gm. sålunda 0,8668 » « . Af 1 kilogm. följakteligen 



21,67 bariumsulfat, motsvarande 7,44034 svafvelsyra och 2,97614 svafvel. 



C. Svafvelsyra erhållen medelst uppslutning, a. 10 gm. fuktig gytja, hemtad 1864, 

 intorkades och blandades med 40 gm. kolsyradt natronkali och litet ammoniurnnitrat 

 samt smältes så att fullständig sönderdelning egde rum; smältan behandlades med kok- 

 hett vatten, filtratet öfvermättades med klorvätesyra, afdunstades till torrhet, kiselsyra 

 afskiljdes på vanligt sätt; filtratet försattes med klorbarium, det torkade barinmsulfatet 

 vägde 0,30845 gm. 



b. 10 gm. f. g. hemtad 1868 lemnade 0,35812 gm. bariumsulfat. 



c. Filtratet efter totalbestämning af kiselsyra 2. D. lemnade på 10 gm. gytja 

 beräknadt, 0,31859 gm. bariumsulfat. 



Medeltalet af bestämningarna a., b., c. blifver 0,328386 således skulle af 1 kilogm. 

 fuktig gytja erhålles 32,S39 bariumsulfat; motsvarande 11,2752 svafvelsyra. 



6. Klor. 10 gm. fuktig gytja visade vid utlakning med vatten och filtratets 

 titrering med l /ioo normal silfverlösning i medeltal af 2 analyser en klorhalt af 0, 14371. 

 1 kilogm. f. gytja skulle således hålla 14,371 gm. klor. 



Vid försök med klorbestämning i lufttorkad gytja och beräkning på fuktig erhölls 

 på 1 kilogm. 14,088 gm. klor. 



7. Kalk. «. Filtratet efter svafvelsyrebestämning, 5. C, befriades från baryt 

 genom tillsats af svafvelsyra, upphettning m. m. filtratet försattes med salmiak och 

 ammoniak, hvarefter kalken utfäldes med ammoniumoxalat; af 10 gm. f. g. erhölls 0,07139 

 gm. kalkkarbonat. 



