A. G. NATHORST, BIDRAG TILL SVERIGES FOSSILA FLORA. II. 



DEN ÄLDRE FLORAN VID HÖGANÄS. 



Den första underrättelsen om fossila växters förekomst i de stenkolsförande bild- 

 ningarna vid Höganäs lemnades för 55 år sedan af Sven Nilsson i en uppsats, publi- 

 cerad i Kongl. Vetenskaps-Akademiens Handlingar x ). De lemningar han funnit voro 

 anträffade i en bituminös skiffer mellan kolen i den nedre flötsen, »Fru Bagges flöts»; 

 de beskrefvos i en särskild afhandling 2 ) af C. A. Agardh, som i dem trodde sig kunna 

 igenkänna dels »en Zoophyt», dels lemningar af hafsalger, såsom en Caulerpa, en Sar- 

 gassum och en Amphibolis. Samma uppfattning gjorde sig gällande hos Adolphe Brong- 

 niakt, hvilken såväl i Histoire des végétaux fossiles som i sin Prodrome 3 ) år 1828 

 fortfarande ansåg dem för hafsväxter, om ock med hänseende till deras närmare be- 

 stämning- i ett enskildt fall afvikande från Agardh. När Nilsson sedermera år 1831 

 för andra gången lemnade ett meddelande om Höganäs' fossila flora 4 ), hade hans upp- 

 fattning om de i fråga varande växternas natur genom »närmare undersökning, samt 

 flera och bättre exemplar, lemnat annat resultat». Han påvisade nämligen dels före- 

 komsten af ett obestridligt barrträd, dels att Agardhs förmodade Zoophyt och Caulerpa 

 sannolikt voro identiska samt förmenade, att desamma enligt Professor Wahlberg möj- 

 ligen »kunna tillhöra någon af de till samma afdelning som Lycopodium phlegmaria 

 hörande arterna af nämnda slägte»; hvarjemte omnämnes, att Agardhs Sargassum en- 

 ligt »andra botanister» måhända »kunnat utgöra frukten af någon landtväxt» ; Aviphibolis 

 hänföres till Potamophyllites. Såsom slutsats af allt detta framhöll han derpå: »således 

 synes det sannolikt, att de flesta och kanske alla de Organiska alster, hvilka hittills 

 blifvit funna i Höganäs' stenkolslager, tillhört land och sött vatten». 



Sedan denna tid har intet nytt rörande den fossila floran vid Höganäs blifvit 

 publiceradt, ty livad som af utländska författare om densamma anföres grundar sig på 

 de ofvan nämnda arbetena. Men det oaktadt har en ej obetydlig mängd af fossila växter 

 under tiden insamlats, som det vill synas hufvudsakligen af Nilsson och Angelin. 

 Hela den rika samling från Höganäs' yngre fossila flora, som finnes dels i Köpenhamns 

 Universitets Mineralogiska Museum, dels i Riksmuseum i Stockholm är hopbragt af den 

 sistnämnde. Nilssons samling från Höganäs består hufvudsakligen af i lerjernsten 



1 ) S. Nilsson, Underrättelser om några petrificater i den skånska stenkolsformationen. K. Vet.-Akad. 

 Handl. 1823. 



2 ) C. A. Agardh, Närmare bestämmande af några växtaftryck funne uti Höganäs stenkolsgrufvor (ibidem, 

 Taf. II, 5—8). 



3 ) Ad. Buongniakt, Histoire des végétaux fossiles. Paris 1828 — 44; Prodrome d'une histoire des végétaux 

 fossiles. Paris 1828. 



4 ) Nilsson, Possila växter funna i Skåne och beskrifna; andra stycket: fossila växter i Skånes Steukolsbild- 

 ning. K. Vet.-Akad. Handl. 1831, p. 348, Taf. III. 



