KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 16. N:0 7. 43 



ning, de mindre med de figurer öfver arten, som lemnas i Schenks flora d. Grenz- 

 schichten, men äro äfven mycket lika motsvarande blad af CL nebbensis från Pålsjö. 



Heer anser det sannolikt (Juraflora Ostsibiriens p. 37), att alla Cladophlebis-SLTtema 

 äro att hänföra till Asplenium. Schenk upptager äfven i fråga varande art såsom 

 Asplenites, på grund af några fruktplättar, som han hos ett blad trodde sig kunna 

 iakttaga, men dessa äro allt för otydliga, att de skulle kunna anses såsom fullt bevisande. 



Förekomst. Cladophlebis Rösserti är allmän i Frankens rätiska aflagringar och 

 anföres äfven af Saporta från Hettanges, ehuru det fragment, som der är funnet, är 

 alltför bristfälligt för en fullt säker bestämning. I Sverige blott funnen vid Helsingborg. 



Förklaring öfver figurerna. Taf. VIII fig. 1 del af ett äldre parblad, visande 

 den för Cl. Rösserti typiska formen; fig. 2 och 3 parblad närmare spetsen, ännu 

 fastade på rachis. 



ACROSTICHITES Göppert. 



Acrostichites Göppertianus Munster sp. 



Taf. V fig. 7—8 a. 



Acrostichites Göppertianus Schenk, Flora der Grenzschiehten p. 44. Taf. V, 5, 5 a, VII, 2, 2 a. 

 Pecopteris (Acrostichides) Göppertiana Schimper, Traité de pal vég. I p. 528. 



Höganäs 2, Helsingborg? 



Af denna art föreligga blott de båda afbildade fragmenten samt derjemte möjligen 

 ett aftryck (äfvenledes fertilt), ehuru ej fullt bestämbart, från Helsingborg. De full- 

 ständiga bladen äro skaffade, dubbelt pardelade, parbladen långa jemnbreda, småbladen 

 med hela sin bas fastade vid rachis, vid kanterna stundom nästan täckande hvarandra, 

 de sterila vanligen mera spetsiga än de fertila, hvilkas undre sida helt och hållet är 

 betäckt af sporangierna. Nerverna, som på de fertila exemplaren ej kunna närmare 

 iakttagas, äro enligt Schenk mera förgrenade än hos Cladophlebis. 



Arten är förut endast funnen vid Theta i Franken. 



POLYPODITES Göppert. 



Polypodites? Angelini Nathorst. 

 Taf. VIII fig. 5—7. 

 Polypodites? Angelini Nathorst, Floran vid Bjuf I p. 33. Taf. VIII, 5. 



Höganäs 2, Helsingborg. 



Till den beskrifning öfver denna egendomliga växt, som redan lemnats i »Floran 

 vid Bjuf» har jag här föga att tillägga, och jag är derför allt fortfarande tveksam 

 såväl om nerveringens verkliga beskaffenhet som om växtens natur för öfrigt. Bladen 

 voro tjocka, men troligen bräckliga, rachis vingad, de sluta uppåt i en jembred, smal 

 utdragen spets (Taf. VIII fig. 6): hos denna tyckas nerverna än vara enkla, än grenade 

 och visa sig såsom fåror i det tjocka bladparenkymet. De första anläggningarne till 

 flikarne äro korta, mera tättställda, längre ned blifva de allt längre och nästan rät- 

 vinkligt utstående samt på samma gång vidt skilda. På dessa längre flikar synes stun- 



