110 J. G. AGARDH, FLORIDEERNES MORPHOLOGI. 



för sådane hårlika bildningar hos Nemast. marginifera Pl. XVI. fig. 2, lyckades det mig icke 

 heller få se. 



Hos olika arter af Halymenia synes nucleus vara fästad och måhända äfven utbildas på något 

 olika sätt. Hos H. Floresia synes på de ställen, der frukten kommer till utveckling, det corticala 

 lagret på insidan likasom förstärkt af några rader af celler, som sins emellan sammanbindas genom 

 anastomoser; i midten lemna dessa sig emellan en kort carpostomii-kanal, som sedd utifrån visar sig 

 såsom en tydlig öppning, begränsad af mot mynningen convergerande celler. Hos H. ligulata har 

 jag icke sett något carpostomium. Enligt Thuret och Boenet skall en öppning förefinnas på yttre 

 sidan om de celler, som synas uppbära nucleus. Frukterne äro nemligen här utgående ifrån det cor- 

 ticala lagrets till en fastare membran förenade celler (Tab. V. fig. 4), och de lober af nucleus, som 

 de uppbära, synas radiera mot det inre af fröns. Hos H. floresia radiera de deremot utåt mot det 

 här befintliga carpostomiet. Det första anlaget till nucleus har jag trott mig se hos H. ligulata ut- 

 göras af en rundad cell, uppburen af en kort stjelk, som är fästad vid ytterlagrets celler (Tab. V. 

 fig. 5 a) och omgifves af ett glest knippe af ledade trådar, som sednare böja sig convergerande kring 

 den svällande frukten. Denna modercell har jag sett delad i 4 eller kanske flera (fig. 5 b) celler, 

 hvilka torde derifrån skjuta ut livar för sig och bilda anlag till olika lober (fig. 5 c). Inom dessas 

 till leder utskjutna dotterceller fortgår delningen vidare, tills den nära mogna nucleus får den an- 

 gifna formen (Tab. V. fig. 4). Hos H. floresia har jag deremot trott mig se det första anlaget till 

 nucleus inom ett knippe af nätlikt förenade trådar; nätets leder utgöras till en början af korta celler, 

 som utskjuta i spetsar, hvarmed de såsom än yngre kanske sins emellan anastomosera; sednare för- 

 längas cellerne till långsträcktare leder (jfr Tab. V. fig. 7 a och b) och de sålunda bildade trådarne 

 betäcka endast glest det inre anlaget till nucleus. Detta såg jag här bildadt af några få större celler 

 (kanske ursprungligen en enda) ställda öfver h varandra och fyllda af ett mörkare endochrom; antag- 

 ligen blifva dessa till moderceller för nucleus; och äfven de tycktes förenade genom utdragna spetsar. 

 Uti ett sednare stadium såg jag några begynnande lober till nucleus upphängda vid förgrenade trådar. 

 Sannolikt öfvergå de inre af modercellerne till de trådlika stammarne, under det de yttre genom re- 

 rjeterade delningar utbilda loberne. 



Redan Kutzing har lemnat en framställning af nuclei-bildningen hos Hal. ligulata (Pliyc. 

 Gener. tab. 74. I), hvarmed mina observationer på det närmaste öfverensstämma. Boenet och 

 Thueet (Not. Älg. tab. XIV och XV) framställa utvecklingen på ett mycket afvikande sätt. Det 

 af dem beskrifna procarpiet, trichophor-adparaten och den procarpiet omgifvande "calotte" som skulle 

 constituera placentan, har jag icke sett. Enligt en föregående uppgift skulle befruktningen ega rum 

 medelst "tubes conducteurs", liknande dem som Thueet afritat hos Dudresnaja; detta har i det sed- 

 nare arbetet blifvit återkalladt. De säga nu att det hos H. ligulata ofta händer att procarpierne icke 

 utveckla sig reguliert, de öfvergå till vanliga vegetativa celler; trichogynen antager betydliga dimen- 

 sioner, cellulen för trichophor-adparaten betäckes af långa tunna och genomskinliga trådar, som ut- 

 breda sig stjernlikt i det inre af fröns. Dessa trådar tror jag mig också hafva sett, utan att hafva 

 vågat tillskrifva dem den angifna betvdelsen. Af de trådar, som genomkorsa den inre håligheten af 

 den mer eller mindre utsvällda bålen, har iag sett några gröfre, temligen regelbundet ledade och 

 omslutande ett mera utveckladt endochrom; andra finare, med otydlig eller oregelbunden articulation, 

 och med ett endochrom inom det inre trånga röret, som synts mig mera ojemnt. Jag har trott mig 

 se dessa trådar utgå ifrån de något större celler, som förekomma på gränsen emellan det inre och 

 yttre lagret, och kanske sammanbindande flera dylika celler med hvarandra. Trådar, som jag antagit 

 vara af samma slag, har jag sett hos Lygistes (Tab. IV. fig. 9 b), hos Schisymenia (Tab. IV. fig. 

 12 a), hos Gloiosiphonia (Tab. IV. fig. 14), hos Grateloupia (Tab. VII. fig. 4 och 6 vid /*). Hos 

 Gloiosiphonia har jag i öfre och yngre delar sett de dessa sammansättande trådarne lätt nog skiljda 

 från de mycket finare, som i äldre delar nästan uteslutande bilda det inre lagret af bålen. Flertalet 

 af dessa fina trådar torde i öfre delar synas fortlöpa närmast den axila tråden; i äldre mest innanför 

 det corticala lagret. I närheten af de knippen, som ombildas till nucleus. ser man dem ofta före- 

 komma, fortlöpande såsom inre (Tab. IV. fig. 14); stundom har jag sett en hårlik fortsättning till 



