116 J. G. AGARDH, FLORIDEERNES MORPHOLOGI. 



De ifrågavarande slägtena hafva således hvarken i yttre form, i inre structur eller i de mog- 

 nande frukterne en sådan öfverensstämmelse, att de torde väntas närmare beslägtade. Men vid den 

 första anläggningen af cystocarpiet visa de alla vissa öfverensstämmande egendomligheter, som man 

 icke har, åtminstone ännu, observerat hos andra Florideer. Nucleus-bildningen föregås nemligen af 

 ett, som det synes, nästan plötsligt uppträdande af egendomliga, kortare eller längre, ofta bågformigt 

 krökta trådar (Tab. XVII. fig. 9 och 10 vid p), hvilkas korta klotrunda eller på tvären förlängda 

 led, genom delning eller inskjutning af nya moderceller, synas, flera eller färre, blifva härdar för 

 nuclei-bildningen. Uti den mognande nucleus ser man oftast icke något spår af dessa föregående 

 trådbildningar; och i den sterila fröns ser man lika litet någon antydan dertill före fruktbildnings- 

 perioden. Kort före denna uppträda de deremot i mängd, ibland de andra trådar af vanligare form, 

 som sammansätta bålen hos dessa vexter; och det torde väl vara deras mycket transitoriska beskaf- 

 fenhet — deras hastiga, man kunde nästan säga plötsliga, uppträdande kort före fruktbildningen och 

 deras snara försvinnande i och med nuclei-anläggningen — som gjort att de förut blifvit förbisedda, 

 och som kunde föranleda en misstanka om att de jemväl kunde förekomma hos andra slägten, ehuru 

 de der ännu icke blifvit observerade. 



Hos Cryptosiplionia (Tab. XVII. fig. 2) utvecklas talrika frukter inom de öfre grenarnes skid- 

 likt utsvällda spetsar. Ett längdsnitt af en sådan grenspets (Tab. XVII. fig. 4) visar talrika nuclei, 

 fastade vid de laterala grenar, som från den axila stamtråden utgå till alla sidor och synas uppbära 

 det yttre lager, hvilket omsluter den inre håligheten. De på olika grenar tätt stälda nuclei sam- 

 manflyta mer och mindre, i det deras likasom lösare sammanhållne gemmidier skjuta ojemnt ut i 

 olika riktningar. På dessa inre Callithamnii-lika grenar finnas jemte frukterne trådar af egendomligt 

 utseende (Tab. XVII. fig. 5 vid p), hvilka utmärka sig genom mycket korta, och mera på tvären för- 

 längda led. De mot peripherien ytterste och väl yngste af dessa trådar hafva lederne mera rundade, 

 och mindre afvikande ifrån de sterila o-renarne: de i ombildning närmaste hafva lederne mera vid- 

 gade på tvären, men sammanhängande i en tydlig rad till en bågformigt krökt tråd; i ett sednare 

 stadium synas vissa leder likasom skjutna ur sitt sammanhang och ligga på sidan om de ännu ra- 

 dade, antydande ledernes likasom utglidning (eller delning?) till oordnade klumpar. Bredvid mera 

 outbildade grenar finnas andra i yngre stadium, som snart skola följa samma utvecklings gång. Före- 

 komsten af dessa egendomliga trådar, och den från dem utgående utvecklingen af nucleus är den 



Do O D 



character, som synts mig förena de ofvan omnämnda slägtena. Hos Cryptosiplionia och än mera 

 hos Dumontia (Tab. XVII. fig. 15 p) äro de ifrågavarande trådarne relativt korta och mindre krökta; 

 hos några af de andra slägtena blifva de längre och mera ormlikt bugtande, och ha då blsind de 



O o O O. J 



andra trådarne af vanlig form ett än mera främmande utseende. Att de uppstå derigenom att van- 

 ligare sterila trådars långsträckta leder delas till en samtidigt uppkommande rad af kortare celler, 

 torde man redan kunna sluta till af olika trådars olika utseende hos Cryptosiplionia; men det visas 

 än tydligare af den afbildade, till frukt öfvergående trådgrenen af Dumontia, der de (Tab. XVII. 

 fig. 15 vid p) nybildade trådarne tydligen uppkommit genom delning af vanliga längre leder. Och 

 hos några andra af de uppgifna slägtena har jag kunnat följa denna delning genom ännu tydligare 

 mellanliggande stadier. Hos Cryptosiplionia och Dumontia har det förekommit mig som de krökta 

 trådarnes leder mera omedelbart öfvergingo till de hos dem färre och relativt stora gemmidierne. 



O O o 



Hos Pikea (Hart. Ner. Bor. Am. III. tab. 49 JB) består bålen, likasom de skidlikt utsvällda 

 fertila grenspetsarne, af mera tätt packade inre trådar, hvilka äfven här omgifva en axil stamträd. 

 Ett tvärsnitt af den fertila grenen (Tab. XVII. fig. 6) visar talrika rundade nuclei, inbäddade inom 

 cortical-lagret, och sins emellan åtskiljde af mot peripherien utlöpande sterila trådar. De tillrundade 

 nuclei ligga sålunda här likasom i skiljda crypter och bestå ofta hvardera af flera, genom sterila 

 trådar afskiljda, mindre nucleoli (1. c. fig. 7); i äldre fruktgrenar torde både mindre nucleoli inbör- 

 des, och större nuclei ofta sammanflyta. Jemte sterila trådar såg jag här och hvar mellan mera ut- 

 bildade nucleoli en eller annan af de egendomligt bildade trådar (Tab. XVII. fig. 7 vid p), som nyss 

 blifvit beskrifne hos Gryptosiphonia. Vid ett längdsnitt af en än mindre utvecklad fruktgren (Tab. 

 XVII. fig. 8) syntes mindre knippen af dylika trådar utgå ifrån de longitudinelt utlöpande inre trå- 



