om Jordskjælv i Norge. 95 



1763. 



18 Septr. omtrent Kl. 10 Formiddag, to svage Jordrystelser 

 i Vesterbotii; en halv Time forlob imellem dem. 

 (Kgl. Sv. Vet. Handl, for 1764, P. 24). 



16, 17 og 18 Decbr., Jordskjælv i Vesterbotten. Tolv Ry- 

 stelser merkedes, den ene noget svagere end den 

 anden, men noglc dog saa stærke, at Jorden og 

 Husene bevægedes. I Jorden opkom Revner, som 

 man om Yaarcn efter fandt af nogle hundrede 

 Favnes Længde og 2 til 3 Alens Dyb. Provsten 

 Hogstrom i Skellefteå, som har berettet om dis- 

 se Jordskjælv (1. c), fortæller, at Folk, som vare 

 ude paa Marken under en af de stærkeste Ry- 

 stelser, saae en Ild eller Lysning fremkomme, i 

 det Jorden revnede. Hogstroms Mening er ellers, 

 at Jordskjælvene, som indtraf i 13 til 21 Gra- 

 ders Kulde, have havt sin Aarsag i den frosne 

 Jordbunds hastige Sammentrækning. 



? 1765. 



"Den 10 Novbr. hortes (paa Sondmor) stærk Susen i Luf^ 

 ten, og da en Time efter fulgte Storm og 

 Blæst, meente Mange, at det var et saakaldet 

 Veirbrest, som vel neppe bliver andet end Jord- 

 skjælv, i det Fald, naar det sætter Luften mere 

 end Jorden i Bevægelse." (H. Striira, meteorol. 

 lagtt. paa Sondmor, i det Kgl. Danske Vid. S. 

 Skr. D. XI, P. 423). 



1766. 

 2 og 24 Januar, Jordskjælv paa Sondmor, hvorved Huse Og 

 Vinduer rystede (I. c). 



