ioni Jordskjælv i Norge. 145 



Jordskjælv, heder det paa det anforte Sted, er en 

 Bevægelse af enkelte Dele af Jordoverfladen, som bliver 

 bevirket ved en Aarsaj, der ikke med vore Sandser er at iagt- 

 tage. Tilintetgjorelseii af Sandhoie ved Stormvinde og 

 Oversvomraelser af Havet, Bortrivelsen af faste Dele af 

 Jordgrimden ved strommende eller atmosphærisk Vand, 

 Indstyrtningen af Klipper og Bjerge, som ere blevne bero- 

 vede deres Stottepunkter, Sonderslaaelsen af Klipper ved 

 Lynild o. s. v. horer ikke til Jordskjælvene. Men man 

 seer, at Jorden ogsaa uden nogen af de anforte eller lig- 

 nende ydre og mechaniske Anledninger undertiden bliver 

 bevæget og rystet i dens Indre, og det li^jesaavel i flade 

 som i bjergige Egne, næsten i alle Lande, til aile Aars- 

 tider og ved den forskjelligste BeskafFenhed af Atmo- 

 sphæren. Man seer denne Bevægelse at finde Sted paa 

 den forskjelligste Maade, og i meget forskjellig Grad af 

 Styrke. Undertiden skeer den nedenfra opad, og foraarsager 

 en Opkastning af nogle Dele af Jordgrunden og en Ned- 

 sykning af andre. Undertiden ligner den en Vaklen, 

 elier en i horizontal Retning ligesora bolgeformig fort- 

 skridende Bevægelse. Undertiden har denne Bevægelse 

 endog nojet Dreiende eller Hvirvlende *). Undertiden 

 er den hastigt forbigaaende, undertiden længere vedhol- 

 dende eller gjentager sig i Perioder af Dage, Uger, ja 

 Maaneder. Engang viser den sig indskrænket til en liden 

 Kreds, en anden Gangudbreder den sig paa Strækninger 



*) Den dreiendeEevæg^else (Moto vorticoso) merkedes blandt 

 Andet oftere i Sicilien ved Jordskjælvet den 20 Febr. 1818. 

 Den lignede nogle Gange en Miilles Bevægelse. (Tilsætning 

 i det v. Hoffske Verks 3die Deel, P. 362), 



K 



