om Jordskjælv i Norge. 147 



derspiængelse, Udstromningen af elastiske Fluida, Antæa- 

 delserne, ja selv Udkastningeii af mineralske l^uostant- 

 ser, forekomme nu og da, raeer eller mindre ved Jord- 

 skjælv ligesom ved vulkanske Udbrud, selv naar hine ind- 

 træffe langt fra virksomme Vulkaner; og de egentlige vul- 

 kanske Udbrud ere, som vi allerede have bemerket, næ- 

 sten altid ledsagede af Jordrystelser, eller blive forkyndte 

 yed disse. 



Man har mange Exempler paa, at et Sammenhæng 

 meget tydeligen er blevet iagttaget mellem de egentlige 

 Vulkaner og Jordrystelserne, hvad enten disse fandt Sted 

 nær ved de forste eller i betydlig Afstand fra dem. Saa- 

 ledesudeblev den tykke sorte Rogstotte, som i Aaret 1797 

 i nogle Maaneder fortfarende steg ud af Vulkanen ved 

 Påsto i det nuværende Columbia, i den samme Time, da 

 60 Lieues derfra Stæderne Riobamba, Hambato og Ta- 

 cunga bleve omstyrtede ved et frygteligt Jordstod. Da 

 Lissabon den 1 Nov. 1755 blev odelagt af Jordskjælv, 

 slog i samme S tun 1 Vesuvs Dampskye tilbage i Krateren. 

 — — Humboidt gjor opmerksom paa en Erfaring, som 

 man har gjort i flere af Jordskjælv hjemsogte Egne, hvor 

 der tillige gives Vulkaner: den bestaaer deri, at ved Jord- 

 rystelser, som vare almin delig ud bredte i saadanne Egne, 

 syntes Stodene at være stærkest paa de Punkter, som ere 

 længst borte fra de virksomme Vulkaner. Aarsagen hertil 

 er uden Tvivl den, at der paa de Steder, hvor vulkanske 

 Aabninger ere forhaanden, gives en let Udgang for de 

 underjordisk udviklede Gasarter eller Dampe, m dens 

 en saadan Udgang ikke er dem tilladt paa de fra Aab- 

 ningerne fjerne Steder af Jordskorpen. 



