om Jordskjælv i Norge. 1(55 



Rystelserne kunne merkes meget tydeligen paa Jordens 

 Overflade, medens man ikke foler dem under samme. 

 Et Jordskjælv i Belgien og de i S. 0. dertil grændsende 

 Lande i 1828 blev ubemerket af Arbeiderne i alle paa 

 en vis Strækning ostenfor Liittich beliggende Gruber, da 

 det dog i den samme Strækning iagttoges meget tydeligeii 

 paa Overfladen. I en Grube ved Essen viste Markskei- 

 derens Naal sig meget urolig paa den Tid, Jordskjælvet 

 foregik, men nogen Rystelse fornam man ikke, (v. HoflF, i 

 Pogg. Ann,, B. 25, P. 70.) Under et Jordskjælv i Eng- 

 land 1795 folte Arbeiderne i eu Grubes ovre Arbeidsrum 

 en liæftig Vindstrom, og de troede, at Gruben vilde styrte 

 sammen over dem; men i de dybere Rum merkedes ikke 

 andet end en Larm, som forekom Folkene at fare hen 

 over deres Hoveder. (Keferst., 1. c, P, 168.) Noget Lig- 

 nende skal man engang have erfaret ved Kongsberg. — 

 Endog blot disse sidst anforte Kjendsgjerninger maae vel 

 node os til at tilstaae, at den Anskuelse, hvorefter Jord- 

 skjælvenes Aarsag er at soge i Ud viklingen af elastiske 

 Fluida i de indre Dyb, neppe kan ophoies til en ganske 

 almeentgjeldende Theorie, hvor plausibel den end maatte 

 være for et stort Antal enkelte Tilfælde, eller, som man 

 maaskee tor sige, for en vis Klasse af Jordskjælv, 



V. 



Tvende No tit se r, 



uddragne af det Svenske Videnskabs-Akademies 



Handlinger for 1748. 



Etsteds i foregaaende Stykke berores den merkelige Kjends- 

 gjerning, at Vegetationen i fordum Tid har gaaet hoiere op 



