166 Notitger. 



paa nogle af vore Fjelde , end Tilfældet nu er. I det svenske. 

 Videnstabs-Akademies Handlinger for 1748 findes med Hensjn 

 til dette Factum en Kotits (P. 76), som kun turde være faa af 

 Magazinets Læsere bekjendt, og' hvis Meddelelse Redactionen 

 derfor har t oet her ikke vilde findes upassende. En paa samme 

 Sted (F. 151—154) indfort Beretning af daværende Professor 

 Kalm om "Våndets Aftagelse i Norge'' vil det af lignende 

 Grunde tillades os ligeledes at lade folge. Angaaende den sandsyn- 

 ligviis rette Aarsag til disse berortePhænomener vil ikke her ud- 

 fordres nogen videre Bemærkning, da samme i Hr. Professor Keil- 

 liau's ovenfor indrykkede Opsats allerede noksom er paaviist. 



I. Vice-Herredshovding Hellant har fornumniet af en 

 Bonde i Ovre-Torneå Sogn og Nurais Bye, som ligger 28 

 Mile nordenfor Torneå. at naar man trækker JNoot i de 

 hoieste Soer, som ligge paa selve Fjeldene, saa bliver 

 Fiskegarnet ofte hængende fast i Furrerodder, hvilke un- 

 dertiden folge op med Garnet; de ere ikke raadnede, og 

 ere endnu ganske fede. Nu fortiden voxer ikke et ene- 

 ste Furretræe paa mange Miles Afstand fra disse Steder. 

 Flere Bonder og Fiskere herettede det Samme. 



Den almindelige Mening der paa Stedet var, at disse 

 Rod der havde flydt derhen^ og vare standsede der under 

 Syndfloden: saa urimeligt synes det, at nogensinde no- 

 get Træ skulde have kunnet voxe der oppe paa Fjeldene, 

 at endog den almindelige Mand maa soge de ældste Ti- 

 der for at angive Aarsagen til disse Fund. — *) 



9 En Synkning af Naaletræernes Vegetationslinie viser sig 

 ogsaa paa flere Steder i Norge. Saaledes f. Ex. paa Fond- 

 fjeldet i Merager, hvor man ovenfor den Hoidc, hvortil 

 Granen nu voxer, finder en Mængde uddode Tr^er (Furu?) 

 endnu staaende paa Roden. Omendskjondt man vel ei kan 

 antage, at Træe, udsat for Luften, saalænge kan modstaae 

 Forraadnelsen, som naar det er nedsænket i Vand og bedæk- 

 ket med Myrjord, saa finder man dog, at det meget har- 

 pixrige Naaletræe, der er anvendt til Bygninger, er gjen- 

 nem Aarhundreder blevet ufortæret. Man har kuniiet paa- 

 vise Træbygninger, der ikke usandsynligt have staaet i 500 

 til 600 Aar." De uddode Træer paa Fondfjeldet og paa en- 

 kelte andre Steder have udvendigt et ganske tyndt Lag af 

 oploste Træfibre, men indenfor dette er Veden aldeles 

 frisk og gjcnnemtrukken med Harpix. Forraadnelsen maa saa- 

 ledes gaae meget seent fremad, saa at hvad der oploses 

 selv i et Aarbundrede, vist ikke er meget betydeligt. Den 

 Tid, i hvilken disse Træer voxede, kan derfor vist sættes me- 

 get langt tilbage, og kan maaskee ikke være saaraeget fjer- 

 net fra'^den, da de ovenoratalte Trærodder i Torneå-Sogn 

 bleve nedseEukede. C- B- 



