geo gnostisk Beise i Normandiet. 171 



hu storre Scala at lære disse interessante Formationer at 

 kjende, foretrak Normandiet og navnligen Departementet 

 Calvados for enhver anden Lokalitet, hvor de forekomme. 



I den sydvestlige Deel af Departementet stikket Grund* 

 bjerget frem: Granit, Gneis og Glimmerskifer 5 dernæst 

 store Strækninger af gamle Leerskifere som vore red 

 Dovre; videre Graavakke - Bildninger, Overgangskalk og 

 rod Sandsteen. Disse gamle Formationer, som danne et 

 bakket og for Agerb ruget mindre gunstigt Landskab, le 

 Bocage ^ naae frem mod NO. til en Grændse, som man 

 kan trække omtrent mellem Littry (tre Lieues SSV^ fra Bay- 

 eux) og Falaise^ og som^ forend Flotsformationernes 

 Dannelse, paa denne Side udgjorde Fastlandets Strand* 

 bred. Afbrudt anliggende mod denne fordums Strandkant 

 folger nu, hvad man her harafde ældre Flotsformationer^ 

 nemlig (1) Kulformationen ved Littry, og (2) etKalksteenscon- 

 gloraerat i den samme Egn, hvilket man paralleliserer med 

 Englands Magnesia-Kalk, men som egentlig kun er indlei- 

 et i den folgende Formation, nemlig (3) den spraglede Sand- 

 steens eller den rode Mergels Formation, hvis storste 

 Feldt ligeledes udbreder sig i Egnen ved Littry. 



Disse '*den gamle Strands Bjergarter^' bedækkes snart 

 — saa at det Hele udjævnes til et mere eller mindre plant 

 Land — - af de nyere Flots-Formationer t 



a. Kalken ved Osmanvilley en tildeels sandsteenag- 

 tig Bildning, som man kun har fundet i ringe Udbredelse 

 paa nogle faa Lokaliteter. Den bedækkes af 



b. LiasJcalken og Liasleret^ en Lagrække^ som de 

 Cauraont deler i to Afdelinger, en understliggende, Gry- 

 phitkalkens, og en overstliggende, Belemnitkalkens Afde- 

 Mflg. Denne Formation danner en anselig Zone fra det 



A« 



