geognostisk Reise i Normatidiet. 177 



— man for havde anseet som identisk med Bane de roc. 

 Ved Bayeux er det Steeubruddeue paa Landsbyen 

 St. Vigor's Eiendele, som have meest Fordring paa Geo- 

 logens Opmerksomhed. Saasnart vi vare installerede i vort 

 Hotel, gik jeg nd for at see disse Brud. Overst ligger 

 den lavere Oolith, i hvis Lagfolge den saakaldte Bane sa- 

 bleux her fremstiller sig meget bestemt j dens morkebru- 

 ne Oolither naae ea Nods Storrelse og derover, og Mæng- 

 den af Forsteninger deri er overordentlig. Denne Bjerg- 

 art er ellers ikke los og sandagtig, som man skulde troe 

 efter Navnet, men saa fast, at den anvendes til Bygnings- 

 steen. Videre nede komme Liaslagene med Belemniter. 

 Jeg kjobte endeel Forsteninger af en af Arbeiderne, men 

 en heel Samling af de meest charakteristiske for denne 

 Lokalitet har Hr. Deslongchamps foræret mig. Slægten 

 Pleurotomaria (Bane sableux) er heriblandt især merke- 



Den folgende Dag fortsattes Reisen til Littry. Land- 

 skabet, som man har for sig mod SV., synes at slutte med 

 en paa Tværs lobende lav Bjergryg, som man troer ganske 

 bedækket med Skov; vistnok hæver Grunden sig lidt i 

 denne Retning, men nogen egentlig Bjergryg gives der 

 ikke, og endnu mindre nogen sammenhængende Skovbe- 

 dækning; jeg havde ved rain Ankomst til Caen gjennem- 

 reist denne Strækning paa Veien fra St. Lo til Bayeux, 

 og vidste, at det Meste er Enge og Ågre, som kun ere tem- 

 melig tæt beplantede med Æbletræer; dog var jeg nær ble- 

 ven skuffet af hiin Lighed. Efter omtrent 1 J Times 

 Tour nærmede vi os Littry, og oinede et Stykke til Siden, inde 

 paa Sletten, det sorte Ror af en Dampmaskine, hvilket netop 

 ragede frem over Træerne; her moder nemlig denf orste Skakt, 



