gcognostisk Reise i Normandiet. 179 



ved Randen af disse Bassins, medens Flotserne ellers^ 

 især i Midten af det forste, som er meget regelmæs- 

 «igt*), ere horizontale. Dette og endnu andre "reléve^ 

 ments" af Porp hyren ansees natnrligTiis som Beviser paa 

 dens gangagtige Forekommende. Jeg maa imidlertid be-* 

 kjende, at Karterne og Profilerne hellere syntes mig at 

 fore til den Idee, at Porphyrmassen hele Veien er sammen- 

 hængende under Kulformationen som dens partiviis skaal- 

 formige Bnnd, paa nvilken Flotserne ligge med et Strog 

 og et Fald, som svarer til Underlagets Ujævnheder; ved 

 Relevementet mellem de tvende Bassins seer man af Teg- 

 ningerne tydeligen, at Kulflotset aldeles successive har 

 iidkilet sig paa begge Sider, i det det hoier sig op paral- 

 lei Porphyrforhbiningen ; afbrudt som af en gjennemsæt- 

 tende Gang er det slet ikke. At befare Gruben i Plaab 

 om at erholde mere Lys angaaende disse Forholde, skul- 

 de, som Enhver veed, der har gjort saadanne Forsog, gan-, 

 ske sikkert have været forgjæves» 



Der ere ialt 7 Skakter, af hvilke jeg besogte St. Bar- 

 be, den fornemste, og St. Georges, som ligger tæt ved 

 Byens Carrefour, der er lige midt over det store Kulbas- 

 sin, og omtrent SOO Fod over Flotset. Ved he^^e Skak- 

 ter har man fremdeles de forste her anvendte Dampma- 

 skiner, som endnu altid gjore tilstrækkelig Tjeneste ved 

 Fordringen og Vai.dlændsningen, Skakterne staae iEge- 

 tomring ; i Afbygningsrummene forekommer nogen Forbyg- 

 ning med Muurverk. Man veed saagodtsom ikke af slet 



•) Hr. Bergmester Hcrault angiver dets Længde til 1000 Met 

 og Breden til 760 Met. Virkelig viste det sig næsten rundt 

 paa Plah-kartet. 



