Mineral icrne» Climatologict. tO$ 



Ilingen af ethvert genetisk Problem torde man vel paa den* 

 ne, som paa den iidvidede Anvendelse af Eruptionsphæ- 

 liomernc, som tildeels har traadt i hiins Sted, og som næ- 

 sten for afskjærer Tanken og deji noiere Undcrsogelse, 

 med megen Fole anvende Baco af Verulams Klage: "Det 

 maa saaledes ikke undre os, om Videnskaben standses i 

 sin Væxt, naar den isoleres fra sin Rod." Thi naar und- 

 ta^res den chemiske Virksorahed ved de vulkanske Actio- 

 ner, de mere ioinefaldende Omdannelser af Kiesene, af 

 Feldspathen ved Opibsning af dens Kali, saa har denne 

 Verdens Kreds for meget været fremstillet i en blot pas- 



liet fra en borneret AnskueUe af den «xperitnentale Chemie 

 blev overfort paa Jordens Dannelseshisforie. En Verden^ 

 mere compliceret og forvirret end den man vilde opklare, 

 Mev forudsat ; og ikke en eneste Forsker, som antog Sy- 

 stemet, bar vovet conseqvent at forfolg^e det. 1 et Fluidum, 

 hvis Natur ingen Naturforsker formaaede at fremstille, skulde 

 det uendelig Mangfoldige af de heterogeneste Substantser 

 være oplost, uden at man, ved den uhyre Forudsætning, er 

 i Stand til at gjore sig et klart Begreb om Oplosningsmaa- 

 den eller selve Nedslaget." 



"Vi holde dem for dode, fordi de ere stivnede, vi troe dem 

 uvirksomme, fordi de ligge stille," siger Got he (Reise i\\ 

 Italien), som dog her ved den enfoldige, men vist nok ophoiede 

 4)g dybsindige An&kuelse har oplyst flere Gjenstande. Det være 

 langt fra rainTanke, at Naturforskeren kan opiyse sin Gjenstand 

 ved kun at lade sig noie med "at kalde det skabende BHt 

 ind i Tilværelsen," som den værdige Forfatter, af hvem jeg 

 har laant de Ord, som staae foran disse Linier, udtaler sig; — 

 men det maa vel betænkes, at man, uden at have denne 

 Alt bevægende oprindelige Grundsætning for Oie, dog snar- 

 li^en kan geraade paa vilkaarlige Afveie, som i den moral- 

 ske og politiske, saa og i Betragtningen af den pbysiske 

 Verden. 



C2 



