toe fl. C. Strdm 



nin^smaade. Den ellers ikke i en snever Kreds i sirt 

 Betraktning indskrænkede Schcbert fremstiller ogsaa den 

 Mening, at ingen ciimatisk Fordeling af Mineralierne, ana- 

 log den hos Planter og Dyr, tinder Sted *). Sarame An 

 skuelse udtaler ogsaa v. Leonhard i sin Tale*^), hvori 

 han afhandler de vigtigste til åitw Tid bekjendte Forholde 

 i denne Videnskab med saa raegcn Sagkiindskab, *'Mel- 

 lera de anorganiske Massers Vaesener og deres Findeste- 

 4er soge vi derfor i det Almindelige forgjæves en Sam- 

 raenhæng. Uafhængig af alle Hoide- og Breddeforholde 

 give sig, næsten under alle Zoner, de samme Bergarter til- 

 eyne. Men en lokal Indflydelse af Holden er unægtclig 

 paa enkelte Deie af vor Planets Overflade." 



v. Raumery— som især og bland t de Forste red besten»- 

 tere Undersogelser af mere specielle Forholde stræbte at 

 rede Videnskaben ud af de Forviklinger, som vare frem- 

 komne ved tildeels at tvinge Naturen til Præcipitations- 

 hypothesen og den mere m^schaniske Betragtningsmaade, 

 men som dog endnu troede at finde Data i Naturen saa- 

 vel i Ertsfjeldene som i Kiesenfjeldene***) for en kaabefor- 

 mig Omleining af Ur»kiferne om Graniten, og saaledes ikke 

 at kunde aldeles forkaste den for Systemet fundamentale 

 Hypothese om en Granitkjærne som Centrnm forUrskife- 

 ^•ens Dannelse, — har vel bestemt udtalt den Sætning: At 

 man ved de forskjellige Formationers Undersogelse ikke 

 alene maatte tåge deres Dannelse i adskildte Tider, hvil- 

 ket i Werners System næsten ene var tåget Hensyn til. 



*) Handb. der Geognosie etc. 1813. 

 •♦) Bedeut. und Stand der Mineralogie, 1816, Pag. 41. 



"**) Erts- og Riesengrebirge. 



