Mineraliernes Climatologie. £07 



men ogsaa deres relative Forskjellijhcd i Rummet i Be- 

 tragtnin^ **). Men den her som Sporgsraaal fremsatte For- 

 modning, om ei Graniten, som maaskee Bergarterne i Nor- 

 den i det Hele, skulde være aeldrel gaaer ud paa Proble- 

 met om en Dannelse af de samme Formationer til forskjel- 

 lige Tider i forskjellige Egne; et Spbrgsmaal, som i Jor- 

 dens Udviklings-IIistorie visselig er af hoieste Vigtighed, 

 og som endnu næsten ikke er beagtet, men egentlig ikke 

 horer til den Synskreds, jeg her vil stræbe at betragte. 



E. de BeaumonVs bekjendte sindrige Thcorie om Eie- 

 vationen af ikke alene udvortes adskildte, men endog af 

 udvortes hidtil som mere umiddelbart sammenbængende 

 betragtede Fjeldkjæders forsjellige Grupper i forsjellige 

 Epocher, sees nu snart at staae saa lidet i Forbindelse 

 med denne korte Betragtnings Formaal, at den enten der* 

 med vilde være i aabenbar Modstrid, eller at, om et saa- 

 daut Forhold engang havde existeret i en fjærn Fortid, 

 forend disse Ophævninger fandt Sted, Sporene af dem nu 

 maatte vorde saare vanskelige at gjenkjende. Saaledes er 

 i den fremstiilede Elevationsrække de vestlige Alper og 

 den skandinaviske Fjeldkjæde tvende coordinerede Leed **)• 



•) Das Gebirge IVleder-Schlcsiens ete. 1819. 



••) Det torde maas^kee synes noget formasteligt her at sporgpo, 

 eftersom det jo af saa mange lijndige Naturforskere anta- 

 ges afgjort ved lagttag^elser: om den Linie, hvor de vest- 

 lige Alper skulle være adsl^ilte fra de tisllige, er saa niiie 

 undersogt, at ikke, — i Stedet foren pludseligAfbrydelse, og 

 en Vinkel i Skikterne i Urfjeldene, forsaavidt de umiddel- 

 bar kunne forfolgcs, eller en saadan af andre Analogier ri- 

 meligen kati deéuceres, — langt for en sammenhengende 



