Miner aliemes Climatologie. 209 



Uagtct jeg iiti, ved at foiTolge, og saavidt min egent- 

 lig mere techniske Virkekreds har tilladt mig, ved at over- 

 veie og sammenligne denne Forestilling om en Analogie 

 mellem Planternes rg Mineraliernes climatiske Betingelser, 

 som opstod hos mig under mine Studier i Tydskland, vis- 

 selig baade har fnndet de bestemmende Forholde i denne 

 Naturens Kreds langt mindre skarpt begrændsede, og en- 

 kelte sildigere Opdagelser, hvilke synes at modstride en 

 saadanldees Realitet; saa er dog ved den siden erh vervede 

 udvidede geologiske Kiindskab, saavel langt den storste 

 Deel af de enkelte og meest omfattende Data for en saa- 

 dan Anskuelse forblevne urokkede, som flere Bekræftelser 

 i det Enkelte vundne ved mange Mineraliers for ukjendte 

 Findesteder, ligesom ved fortsatte geologiske Undersogelser. 



I det jeg 1 de folgende Blade vil stræbe at udvikle 

 nogle Træk af de Forholde, som den nærværende Kund- 

 skab i dette Oiemed, efter mit Skjonne tydeligen har op- 

 lyst, maa jeg vel soge at raadsporge de Data, vi Have an- 

 gaaende Mineraliernes Dannelsessteder i det Hele; men 

 for den mere særdeles og oryktognostiske Betragtning bli- 

 ver det nodvendigt at indskrænke os mere til vores noiere 

 i det Enkelte undersbgte Verdens-Deel, skjondt endog her 

 kun mindre Strækninger have været saa noie og i det En- 

 kelte undersogte, som Gjenstandens Oiemed maatte tillade 

 nogenledes billigen at fordre. 



Betragter man da til den Ende de tvende Mineralier, 

 iJivilke, formedelst deres udstrakte Anvendelse i det dag- 

 lige Liv, og Dannelse i storre Masser i de Formationer, 

 hvor de udgjore den især charakteriserende Bestanddeel, 

 Steensaltet og Steenkullene; saa findes det forste at være 

 indskrænket til og temmelig noie mod Norden at f 6%e en 



