Miueraliernes Climatologie. 211 



kaariighed forbij^aaes i denne Betraktning. De ovrige mi^ 

 neralskc Kilder ere ogsaa i de nordiske Lande sjeldne, af 

 en langt mere enkelt Sammensætning, og et mindre qvan^ 

 titativt Forhold. De Saltkilder, som hos os ere bekjendte, 

 ere af saa ubetydeligt Hold, at man ikke har kunnet tænke 

 paa deres Benyttelse *). Det samme Forhold gjælder om 

 de bvrige Mineralsalte, som i noie Forbindelse med Kil- 

 derne, deres Findcsteder, hore ogsaa enten overveiende 

 eller ndelukkende til de varmere Climater, som siden no>-^ 

 get nærmere skal omhandles. 



Det vil saaledes næsten være unodvendigt at betragte- 

 de ovrige med de ovenmeldte sammenhorende sekundære 

 Bildninger, da det er en nodvendig Folge, naar en saadan 

 forskjellig ciimatisk Udbredelse finder Sted ved nogle af 

 de i storre Masser i dem forekommende, og for dem især 

 eiendommelige Mineralier, at ogsaa de omgivende Bergar- 

 ter folge den samme Regel. Kridtet er den eneste af de 

 som sildigere antagne Bildninger, der lindes saa langt mod 

 Norden som Sjælland, idet denældreOolitkalk, Muskelkalken 

 egden brogede Saiidsteen ikke nær naae til denne Bredde. 

 Alle de sildigere end Urbjergene til Norriges Bredde fundne 

 Formationer tilhore ældre Dannelser, end alle de oven- 

 Hævnte, saavidt hidindtil kjendt og antaget; thi de ere 

 vel endnu ikke bestemt identificerede med de i de mere 

 sydlige Egne. 



Denne, skjondt mere generelle og forudgaaende 

 Udsigt over Forekommendet af disse egentlig mere geo- 



•) En af de mærkværdigste hidtil bekjendte synes den ved Far- 

 riselven ved Laurvig at være. Ben er vandstofholdig (Svovl f) 

 og adepringer af Sieniten. 



