Mineraliérnfts Climatologie. 219 



for de nordlige Lande. Af de bvrige ikke talrike gedigne 

 Metaller ere Qviksolv, Amalgam, Vismnth, Antimon og 

 Antimoiiscilv, Tellur og Arsenik enten ikke hidlndtii fund- 

 ne i de nordligere Egne, eller kun som enkelte Iioist sjeldne 

 Spor'^). Kun af det gedigne Solv have vi en forholds- 

 raæssig betydeligere Lokalitet i Kongsberg, mpn som og- 

 saa er næStert ganske isoieret. 



Disse mangfoldige, ved en relativ Sammenligning me- 

 get overveiende, og tildeels mærkværdige Data, som, efter 

 denne generelle Oversigt af Mineralicrnes Forgreninger, 

 have vilst sig for Betragtningen, synes mig da at tilkjen- 

 degive et ingenlunde tvetydigt L^dtryk af en Analogie 1 

 Mineraliernes Naturkreds med de Biodificationer og den 

 forskjellige Charakter, som de forskjellige Cliraater afpræge 

 i den vegetative Natur, nemlig: at baade et langt stbrre 

 Antal, og især de fuldkoranest uddannede Mineralier hore 

 til de varmere og mere æqvatoriale Regioner. End nu ty- 

 deligere vilde maaskee dette Forhold være at iagttage, 

 dersom ikke Urfjeldenc, og de Formationer, hvilke især 

 ere Leiestederne for et stbrre Antal af forskjellige en- 

 kelte Substantser, i disse Egne i en langt stbrre Udstræk- 

 ning vare skjulte af det vegetative Dække, (\ei\ oplbéte 

 Bergart, Alluvium, eiler af sildigere ? deres oryktognosti- 

 ske Væsen langt mere ensformigje Dannelser. At Fjeldene 

 her i Norden i det Hele, men især i den store MangfoU 

 dighed af Fjorde langs Norges hele Yesikyst for en stor 

 Deel i flere 100, og 1000 Fods Holde ere frie for lagt- 



*y Saaleries Amalgstmftjol* geilet Aatiraonf ra Sala i Sve- 

 rige. 



D^ 



