224 H. C. Stro 



Ul 



Væsens fuldkomnere TJ d dann else modstrldende Indvirknin- 

 ger. De vise sig derfor med en bestemtere Charakter 

 under alle Lokaliteter og CJiraater. Svovlkisen fra Kongs- 

 berg, og Blyglandsen fra Sala er ens med den fra alle 

 ovrige Egne, det gedigne Guid fra Eidsvold med det fra 

 Gongo-socco i Brasilien i alle udvortes Charakterer. 



Er da et saadant Forhold i Almindelighed at iagttage 

 i Naturen, saa tII man ei heller forgjæves soge detUdtryk 

 af samme, hvilket saa tydelig giver sig tilkjende i den ve- 

 getative Verden, nemlig Analogien af forskjellige Climater 

 i en forskjellig Hoide over Havet, skjondt under samme 

 Bredde, eller et forskjelligt Niveau under forskjellige Bred- 

 der. 



Allerede i den forste bestemtere factiske Fremstil- 

 ling af Lehmann om Flotsbjergenes Forhold til Urbjerge- 

 ne har han gjort opmærksora paa det almindelige Grund- 

 phænomen, skjondt kun fra den Tids indskrænkede Erfa- 

 ring, at hine omgive disse mere og mindre af brudt og fuld- 

 kommen kaabeformig til en storre og mindre Hiiide. Saa- 

 ledes var det og en Hovedanskuelse i Werner's Geogno- 

 sie, at man, ved at bestige et Fjeld, efterhaanden kom 

 fra de yngre til de ældre Formationer, som ved at gaae 

 nedad, omvendt. Denne Sætning staaer fremdeles fast, 

 baade gjennem de sildigere Tiders mere ufængslede og 

 noiere, som de paa i viid Omfang, men vist alt for flygti- 

 ^^n anstillede lagttagelser, og uden behorig Grandskning 

 af det Enkelte foretagne Combinationer. 



Vi kunne hos os uden megen Moie overbevise os om 

 dette Forhold, ved at iagttage de modende Bergarter un- 

 der en Heise fra Christiania eller Vang over Ringsager til 

 sondre Gudbrandsdalen, Man forlader da forst Lerskife- 



