Mineraliernes Climatologie. 231 



tisk, eller dog maa grandes ogsaa paa andre Chafakterer, 

 end deres gjensidige Leining alene, saa forsvinder derved 

 ogsaa næsten Rinieiigheden for nogen bestemt Forskjel 

 lighed i deres Saranaensætning og nogen alraiiidelig Frem- 

 hersken af en eller anden af de Bjergarter, hvorafde be- 

 staae, i de bidindtil kjendte Egne*). -s;; 



Graavakken, forsaavidt den kan adskilles fra det i 

 Bergens Stift ved Neumann undersogte *'^), fra det ved 

 Rnsten i Gudbrandsdalen, ved Hagesundet i Storen, ved 

 Huraraelvigen paa Strinden, i Stordalen paa flere Steder, 

 i faa Fod til flere Favne mægtige Lag og som enkelte 

 Klipper fremtrædende Congloraerat, — er i Norrige som i 

 Sverige af ubetydelig Udstrækning, skjondt den i Gud- 

 brandsdalen maaskee naaer en Iloide af omtrent 1500 Fod. 

 I en relativ storre Udstrækning findes den paa flere Ste- 

 der i Britannien, paa Harz, i Riesenfjeldene, hvor den of- 

 tere naaer til 2000 og om 2300 Fods Hoide *^:^). . I. Zii;- 



*) Et af de eneste i å^iie Hensyn mærtværdiffe Data er vel 

 Gypsens Leining^ mellem Urskiferen i de sydvestlige Alper. 

 *•) Jeg vilde gjerne ansee denne opmærksonnne lagttagers Ud- 

 sagn om dens derværende diluviale Oprindelse — (Beytr. zur 

 Kenntn. Norweg. 2terBd. Pag. 156,) som en Ironie over den 

 generaliserede raechaniske Dannelsestheorie , da hans med 

 Hisinger udtalte Anskuelse om deri vel identiske Bjergart 

 paa Rusten Pag. 291 sikkert ligger Naturen, som hans el- 

 lers frerastillede Synsmaade langt nærmere. Som for i 

 dette Skrift 1823 2det Hefte Pag. 183 anfort, findes de ind- 

 voxne — sædvanlig Ellipsoiders — ofte skarpkantede Oraridg 

 paa andre Steder at forlobe sig i Skifermassen i ligesaa 

 ubestemte Contourer som Grændser, som ogsaa af Flere be- 

 mærket. 

 •**) Zusamraenstellung gemessener Hobenpunkte durch v. Car- 

 nall, i Karsten'3 Archiv 1832, 4de Bd., af hvilken Fremstil- 

 ling flere Data siden ere anforte^is^^jj^Q^ tif tt4tt<Syf^ 



