£34 H. C. Strom 



og eiendommeiigen erkjendte Formationer, at den deels 

 ikke synes at være at miskjende, men især ved de tech- 

 nisk yigtigere og derfor mere undersogte Gjenstaude end- 

 og des tydeligere giver sig tilkjende* 



Forend jeg gaaer til de tvende i Særdeleshed i tech- 

 nisk Betydning vigtigste Leed af Flotsperioden, torde det 

 være passende at give en kort Udsigt over Porfyrens Fo- 

 rekommende i de forskjellige Egne, saavel fordi deiine ikke 

 med Hensyn til sin Eiendommelighed er udsat for den 

 Uvished, som endnu hersker især ved Flotskalken i for- 

 skjellige Egne, skjondt den i sig er saa meget forskjellig; 

 — deels fordi den efter sin Dartnelsesepoche torde hoved- 

 sageiig her linde sin rette Plads, som en, skjondt langt 

 mere forskjellig og i visse Henseender bestemtere uddan- 

 net, analog Dannelse og Modsætning mod den sildigere 

 Periodes skiktede Bergarter, som Granitens mod den pri- 

 mære Skifersuile. 



Den er lier i Norden kun indskrænket til Overgangs- 

 formationen, eller, som forhen i dette Skrift bemærket, 

 til Urformationen i Nærheden af samme, — et mærkvær- 

 digt Factum for en Theorie om dens Dannelse. Den fin- 

 des i Britannien paa flere Steder, men dog hverken her 

 eller i det nordlige Frankerige og Tydskland, formedelst 

 andre Bergarters overveiende Dannelse, af nogen storre 

 Udstrækning. — I Thyringen, som i Sachsen, er den der- 

 imod den forherskende eller ene Bergart i stbrre Stræk- 

 ninger; i de sydligs Riesenfjelde er den afbrudt at for- 

 følge i flere Miles Udstrækning, ofte i en Hoide af over 

 2000 indtil 2698 Fod. I Ungern og Siebenbiirgen danner 

 den Hovcdbjergarten for den udbredte Griibebygning, hvor- 

 for den, som bekjendt, af v. Botn her erhol4t Navnet af 



