Mineralieines Climatologie. £35 



isaæum metalliferurn ; findes her eiter Boué*) i Siebenbiir- 

 gen gjemiemsnitlig i en Hoide af 3 å 4000, og i enkelte 

 Tinder til over 6000 Fod. Den indtager betydelige Straek- 

 ninger i Scliwartswald og især paa Alpernes sydlige Af- 

 hænge, og naaer her i Tyrol til 4000 Fods Hoide. Meu 

 i de kaukasiske Fjelde er den meget iidbrédt, og naaer 

 efter Parrot paa Ararat til Siieegrændsen eller 13300 Fod. 

 Dog er det især af v. Humboldts lagttagelser, som ogsaa 

 ved Dr. Meyen^s nyeste Reise i disse Egne, bekjendt, hvil- 

 ken overordentlig Udstrækning, Mægtighed og Hoide den 

 indtager i Amerikas mere æqvatoriale Egne, saa at man 

 raaaskee neppe over den hele Jordklode kjender nogen Berg- 

 art, som i disse Forholde kan saettes deii ved Siden. Den 

 dahner her vidt udstrakte Fjelde af flere 1000 Fods Mæg- 

 tighed, aabnede ved bratte Fjeldskaaraf langt storre Dybde, 

 end de ellers i denne Henseende saa mærkværdige Fjord- 

 dale i Bergens Stift. Den staaer her, som i Cornwail 

 og ved Freiberg, ogsaa ved flere Gruber i Blejico, i For- 

 bindelse med de rige Értsgange**)^ uden at tåge Hensyn til 



Esmarck^s og Bechers keiser, samt VerhandL der gcoL 

 Geselsch. in London. Karstens Archiv 1831. 2tes Heft. 



Ogsaa paa Kotrgsberg ere Porfyrgange, dog af lideii Mæg- 

 tighed, i flere Grubfer oVerfafhe; i de nordenfjeldske Gruber 

 kjeride vi deraf iriret Spor. 



De foTste Blade af denne Afhandling vare allerede under 

 Trykken, da Hi-. Grev v. B e Ust^s Skrift om Porfyren i Sach- 

 sen kom mig for Oine. 



Saa vist softl det er eil af de ubehageligste Fornemmel- 

 ser, og maaskee iéær haar vi synes i nogen Grad at kunne 

 hæve os oter Personligheden, at see tydeligen erkjendte 

 Facta o^ Sandheder at henligge ubeagtede, vi ville ikke 



E2 



