Mineraliernes Climatologie. 24S 



Havet, men betydelig Bjergbygning paa Gange har i flere 

 Aarhundreåe fundet Sted i ©ver 2000 Fods Heide over 

 Havet ved Johan -Georgenstadt, Gottesgab, samt især i 

 Joacliimsthal i Bohmen. Gaae vi nu til det tredie af de 

 vigtigste Bjærgværksterrains, som drives paa Gange, paa 

 det europæiske Continent, og som vel med Hensyn til 

 alle Relationer raaa regnes gom det forste: de i Ungarn 

 og derhen horende Lande, saamode vi med en ikke ube- 

 tydelig Forandring af Clima ©gsaa forskjellige, i en hoie- 

 re Grad uddannede Gangforholde. Gangene, hvortil vel 

 ogsaa de om Schemnitz unegtelig maa henfores, ere her 

 af en hos alle de til samme Formationer horende nordli- 

 gere situerede ukjendt Mægtighed og eiendommelig Ud- 

 danneise. Men de flndes ogsaa i en langt stdrre Udstræk- 

 ning til en storre M^ide; og den under omtrent samme 

 Bredde i Salzburg drevne Grubebygning naaer endog tit 

 6195 Fod, det holeste Punkt for nogen stadigere Bjerg-* 

 værksdrift i Europa. Saavel paa Hartz, som i Ertsfjelde-^ 

 ne, »kjondt ogsaa det f Srste Fjeld stiger aver Vegetations- 

 grændsen, naae dog Ffeldene selv tit en storre Holde, 

 især i Riesen^eldene, hvor ingen Grubedriffe har fondet 

 Sted, dette Forhold finéer ogsaa Sted i Carpaterne, som 

 naaer noget over den dobbelte HoiJe af Harz. Eraiée 

 Alpernes snare Stigen ind i de hoiere Regioner, Mangel 

 af ^iplateaus under Sneegrændse», samt det lavere Terrains 

 l^yp^^^e BedæknHig af Hsdet, eller aldeles ikk« ertsforen- 

 de Formationer, bevirke, at ået fin4es saa liden ^ergbyg- 

 ning paa Gange, eller kan ået heitere bringes^ i Forbin- 

 dellBe diesmeå, at Unskiferen her maatte va^re tilbagetrængt 

 i de primitive Fjieidstrækniager^ ©og vi^ jje§ villige» ind- 

 romme^ at de^e eidst (rø&uidlede Worholå ^nes blandt 



