Mineraliernes Climatologie. 245 



red« 2668 Tons, omt. 6500 norske Tonder eller Kiibika. 

 len Malm, men til en Værdie af 59,283 L. Sterl., eller 

 omtrent det dobbelte af Roraas-Værks hele aarlige Pro- 

 duktion i de sidste Aar. Det frie Udbytte var, uagtet den 

 kostbare Transport til Wales, 23,714 L. 10 sb. 9 d. i 

 Aaret 1834. 



De i vor Tidsepoche forst erkjendte og især ved den 

 holt fortjente Chladni undersogte Aérolithdannelser, vilde 

 vel for Mange, uagtet det vel nu er almindeligen antaget, 

 at de ere dannede indenfor Sphæren af Jordens Aktivi- 

 tet, — da det dog er saa lidet bestemt i hvilke Regioner 

 den udvikler sig, — ikke uden Tvang eller maaskee Vil- 

 kaarlighed syne^ at kunne henforea til denne Afhandlings 

 Synskreds. lagttagelserne om deres lokale Forholde ere 

 vel, som man seer af Ckladnis Fortegnelse, ogsaa alt for 

 indskrænkede, til at nogen mere omfattende og nærmere 

 Analogie med den her fremstillede Anskuelse kunde paa- 

 vises i Erfaringen. Dog synes man vel med nogen Foie 

 mod denne Naturforskers Slutning : at de ere uafhængige 

 af den geographiske Beliggenhed *), at kunne indvende af 

 de ved ham selv fra Aar 1600 sammenstillede Data, at i Nor- 

 ge, som i Sverige — • et ikke lidet Areal — intet Fald 

 €r bekjendt, i Danmark kun eet, 1 det nordligere Tydsk- 

 3aad heller intet, men næsten alle her, som i Frankrige, 

 i de mellemste og sydlige Egne. At i Britannien et re- 

 lativt betydeligere Antal , uagtet i nær den- halve Tid 

 — i et Aarhundrede — ingen lagttagelse er optegnet, 

 «Uer observeret, kan maaskee reise sig af den frie og 



') Chladni, tiber die Feuerraeteore, 1819. 



