246 H. C. Str^m 



almiiideligere Gpraærksomlied p^a Nature», medens saa- 

 daniie Forskninger især i hiin Tid i gpanicn og ItalieA 

 kunde fortrænges ved Frjgten for den frivole Statsinqvi- 

 sition. Men idet vi lade denne Gjensiattd hvile til éen 

 konunende Tids fuldkomdére Indsigt, saa er det dog og- 

 saa et bestemt Factum, at de i den senere Tid bekjendte 

 Findesteder af Meteorjemet^ forsaavidt det mere sikkert 

 ikke er af kunstig Oprindelsé^ hore til de mere sydlige 

 Lande. 



Naar jeg tilsidst gaaer til at betragte Afpræget af e» 

 saaledes modificeret Virksomhed i de forskjellige I>annd^ 

 sers relative Holde nnder de samme lokale Forholde, nem- 

 lig under een Bredde,^ i den samme Fjeldstrækning, da ere 

 vel Facta i dette Fald tydeligere, end i de foregaaende 

 Forholde i den videre Synskreds. Thi vi komme da her 

 tilbage til den Sætning, hvorfre vi gik ud, nemlig det i 

 Geognosiens forste Opvaagnen, skjondt med den Tids saa 

 iudskrænkede Erfaring, fremstillede Axiom •— det aftagende 

 Niveau af de yngre Dannels3r. Og her vil det vel være 

 unodvendigt at opsoge vid tlof tigere Data, da vi jo i et- 

 hvert Fjeld, som er construeret af forskjellige Epochers 

 Formationer, under mange Afvigelser, dog finde et i mere 

 og mindre tal rige Grad atio ner fremstillet Af billede af denne 

 Regel, og dette Forhold næsten umiddelbar danner Grunde 

 laget for Slutninger om Bergarternes forskjellige Alder efter 

 den udvortes Leinings Criterier. 



Ingen af de enkelte Fjelde i vor Verdens-Deel torde 

 i dette Hensyn være mere skikket til at fremstilles som 

 etExempel, end Harz. Inden et lidet Areal af faaeMiles 

 Diameter reiser det sig fra 3 å 400 (Gottingen 420) til 

 nær mod Vegetationsgrændsen 3400 Fod over Hatet — 



