af mange^aånde Aarsager, som her komme sammen, saiei 

 «iynes tie ovénanforte Data med en temmelig Tydelighed 

 at iidtale den Lovraæssighed, som vi her haye stillet os 

 for Oine at efterspore. I enkelte Fjelde viser denne storre 

 Mangfoldighed sig ikke, i nogle synes den, som i Riesen- 

 fjeklene og tildeels i Sachsen, at overskygges af enkelte 

 Formationers relative Overvægt, som Qvadersandstenens 

 betydelige Mægtighed og Hoide, og Alpekalkens mægtige 

 Fremhersken paa Alpekjædens nordlige Afhæng; men i 

 Almindelighed linde vi den samme Regel ndtalt, hvor en 

 storre Afvexling i Holden og af forskjellige Formationer 

 haver Sted. 



Naar man da, for at sammenligne disse i forskjellige 

 Relationer her fremstillede Data, anskue de langt fuldkom- 

 nere, noiagtigere, og af forskjellige Synsraaader mindre be- 

 skyggede lagttagelser^ som den sildigere Naturforskning 

 har vundet om disse langt tydeligere Forholde i den vege- 

 tative Verden, saa finde vi ogsaa her de forskjellige Plan- 

 ters Hjemsteder ingenlunde at fremstille concentriske Zo- 

 iier, hverken med Pol eller Æqvator, med deres forskjel- 

 lige Hoide i den samme Fjeldstrækning, ja ikke engang 

 ladbyrdes mellem hinanden. Saa mange Fuuktioners uen- 

 delig indflydende Sammenvirkning modificere betydeligeii 

 en saadan Regelmæssighed. Ved i den massive, eller som 

 den maaskee rettest kunde benævnes, den krystallinske 

 Natur, at soge en Analogie med disse Forholde i Vegeta- 

 tionen, saa vil vel Ingen fordre en storre Regelmæssighed 

 udtalt, men vel heller foieligen tilstaae, at Afvigelserne 

 her endog maatte vise sig med tydeligere Træk. Men 

 den samme Regel, hvorefter Vegetationen i sin forskjel- 

 lige Scala fremstiller et mindre og mere fuldstændigt Af- 



