£56 P. Stuwitz 



Den anden Acalept, som jeg paa samme Tid og Sted 

 fangede, er af en simplere Organisation end den fore- 

 gaaende. 



Dette Dyr er gelatinost, klart og gjenuemsigtigt; det 

 har Form af et femsidet, i begge Ender tvert afskaaret 

 Prisma, omtrent 2i Gang saa langt, som den storste Gjen- 

 iiemsnitslinie. Af de fem Sideflader ere den horizontale 

 (Rygfladen), og de til den stodende lodrette, de brede- 

 ste, enhver af de underste skraatliggende Sider er kun 

 omtrent ^ saa bred som en af hine. Alle Sideflader ere 

 indadboiede i Midten efter Længden, og paa Rygfladen 

 danner sig, fra Midten af, en bred Fure eller Canal, der 

 bliver alt dybere og-dybere jo mere den nærmer sig for- 

 reste Ende, hvor den har en Dybde af omtrent f af Dy- 

 rets lodrette Hoide. Rygfladen lober bagtil ud i en kort 

 Hinde, der deler sig i to lige br^de triangeldannede Blade, 

 af hvilke det ene er obtust, det andet derimod, som er 

 dobbelt saa langt som hiint, ender sig i en temmelig skarp 

 Spidse. Der, hvor Sidefladerne mode hinanden, opstaaer 

 Kjole eller Ribber, der gaae fra den forreste til den bager- 

 ste Ende. Disse Kjole ere hoiere paa Midten end i En- 

 derne, især ere de tre nederste stærkt fremstaaende og 

 hoie paa Midten. Forreste og bagerste Ende have fuldkom- 

 raen samme Dimensioner. Forreste Ende er lukket med 

 en lodret Flade, som ved den dybe Fure paa Ryggen faaer 



i Aaret 1826 foretog i Christianiafjorden , observerede et 

 Dyr, hvilket, saavidt han erindrer, i ydre Omrids lignede 

 det her beskrevne. Hr. Lectoren meddeelte dengang Pro- 

 fessor kapp en Tegning af samrae, hvilken dog ikke, saa- 

 vidt vides, er blevcn publicercf. 



