om Eltfevofd euldreft. 267 



68 continueret med Arbeide i den nordre Afsynkning, 

 som blev afdybet til 31 Ltr., hvorved erholdtes endeel Kise 

 og giildholdige Malme; men omsider forandrede Gangen 

 sig til en lysegraa lieeragtig og rod Steen og en dodhaard 

 Quarts, tiiligeraed megen Vanddrægtighed, altsaa blev dette 

 Dyb bestaaende. Saa denne Grube med alle blev indstil- 

 let, fordi Gangen aldeles forandrede sig, blev fortrykt ved 

 andre indkomne Steenarter, blev mere klyftig og stærk 

 Zugang af Vand, tilmed hverken fandt Kise eller anden 

 guldholdig Erts." 



Videre heder det hos Bradt *) : '*Ved August Maa- 

 neds Udgang 1781, da jeg var nærværende paa Guldver- 

 kei% befandtes Grubedriften, efter Gesvorner Knophs Be- 

 retning, som folger: I Skjærpét No. 1 (udentvivl Guld^ 

 Mis-Grubens sondre Afsynkning), en Feldtort til V., 9 Ltr. 

 fra Dagen, inddreven 2| Ltr. — — indstillet i Marts, da 

 Malmen ha^ de aftaget. En Feldtort til 0. i samme Dyb- 

 de, inddreven 2J^ Ltr. —- — var ved Juni Maaneds Udgang 

 af samme Aarsag indstillet. Paa samme Feldtorts Sohle 

 var et Gesænk 2j'Ltr. dybt . . . ., som end da var i Drift, 

 da Malmen var i Guldgehalt. To Lagter fra Dagen vare 

 Gange ved et Querslag til S. f Ltr. bleven forsogt, men 

 da Malmen i samme aftog, blev dette Arbeide ved Febru- 

 ar Maaneds Udgang indstillet. Fra Dagen 9 Ltr. ned vare 



de to Strosser til V. i Belæg , da Malmens Gehalt 



ved vårede. Ligeledes var fra Dagen 9 Ltr. med en Strosse 



til O. inddreven 1\ Ltr. , som endda var i Drift. — 



I nordre Guldkiis-Gruben var Strossen til N. bleven ind- 



*) li. c. P^g. 300. 



G2 



