gf^ B.M.Keilhau 



med Kobberkii.s og Jernkiis, saavidt je^ kunde see, faldende 

 og strygende som Invidia's; rimeligviis er da virkelig pen 

 og samme Gang, begge Gruber have bygget paa. 



I S. O* for Gamlegruben og i S. V. for Invidia, samt 

 ganske nær ved begge, ligger den ubetydelige Lovise- 

 Gruhe, afsynket paa en smal, lidt Kpbberkiis forende Quarts- 

 gang, som stryger i den 4de Time og er seiger. — ■■ Om disse 

 Gruber lindes folgende Details hos Deichmann og Kraft, 

 "Formodentlig i Haab om at træffe gyldiske Ertser,'* siger 

 Veichmann (1. c. P, 116), "har man ladet bélægge en for- 

 ladt Kobbergrube imder det Oudalske TCobberverk, som 

 ligger ^ Miil nordenfor ovenommeldte Guidgrube, og blev 

 givet Navn af Pr. Fredriks -Gnibe 1768, efterat Prover 

 deraf vare tagne, der bl^ve befundne noget gyldiske, men 



deri intet Gedigent. —Ved dette Arbeide (i Pi-inds 



Fredriks -Grube) vundet 1500 Tdr. Malm, fremkjbrt til 

 Guld-Grubens Pukverk, og deraf udbragt 403^ Centner 

 Slieg, som er fort til Kongsberg." — Kraft ti. 6:*"^. 433), 

 beretter, at efterat Guldverket var kommet i Bernt Anker» 

 Eie og dets Indretninger i T7&4 vare komne istand, gjorde 

 man sig det bedste Haab om et §kjærp paa Brostad ( — 

 hvitket maa have været den siden saakaldte Invidia-Grube), 

 men at det efter nogle Aars Forsog fandtes, at Malmens 

 BeskafFenhed ikke var saadan, at det kunde svare Regning 

 at fortsætte Driften (af denne og de andre Gruber) paa Guid. 

 Det blev derfor besluttet at drive Verket paa Kobber, men 

 dog derhos soge at vinde Guidet ved Amalgamation. Ind- 

 til Ankers Dod fortsattes Malmbrydningen i Invidia-Gru- 

 hen aarlig, men Gruben <iftftg eft^nhaaaden i Godhed, »g 

 da =die« ved ^n Undersogeflse af Diireeteiir Baumann be- 

 fandtes ikke længer at \^re drivværdig, be«lutte(i|es at tagc 



