om EidsvoW GuWverk. 271 



den Malm, som stod tiJbage i Dagen og Dybet, hvormed 

 Driften endtes i 1807, og Smeltningen i 1811. 



Græ^lie-Gruberne, De ere trende, beliggende paa een 

 Linie, omtrent fra V. S. V. til 0. N. 0. Ogsaa disse have 

 bygget paa kiisholdige Quartsgange i Gneisen. Gangene, 

 som ere seigre eller falde stærkt nordlig, stryge i saa me- 

 gen Overeensstemmelse med den Linie, hvorpaa Gruberne 

 ligge, at den ene turde være et Slags Fortsættelse af den 

 anden, hvis de ikke endog ganske udgjore een og samme 

 Masse, ftet Sidste antages som afgjort i den af Deichmami 

 anforte Beretning. "Tre ottendedeel Miil i S. 0. fra Giild- 

 Gruben," heder det heri (P.116), "ligger Græslie-Gangen i 

 den kongl. Almindings Skov, opdaget 1769, belagt 1770, og 

 afdybet paa trende Steder. Den forste (Afdybning eller 

 Grube) ved et Vand, VM^t Lars-Putteny afsynket l^Ltr.; 

 i Garigen fandtes nogle Kiispartikler, Gangen blev klipag- 

 tig. 75i Ltr. til V. den anden, afdybet til 1^ Ltr., blev 

 ligesom den forrige. 47 Ltr. til V. fra sidstmeldte er den 

 tredie Afsynkning gjort, dyb |- Ltr., nogle faa Kiispartik- 

 ler ., ... . Deraf vundet 115J Tdr. Malm, og udbragt deraf 

 8 Centner Siieg." — Om de samme Gruber antegner Bradt 

 (1. c. P. 302, 3 og 304), at i August 1781 var det vestre 

 Skjærp afsynket 6|- Ltr., men da Gruben var vandsyg, 

 Gangen var bleven smalere og Ertsen deri var aftaget, saa 

 havde man indstillet Driften. *'Det bstre Skjærp, som er 

 beliggende 36 Ltr. fra forestaaende , blev i Hosten 1780 

 indstillet. Og da de her brudte Malme vare blevne un- 

 dersogte i Pukverket, og man havde befundet samme af 

 saare ringe Gehalt, blev dette Skjærp ei heller meer be- 

 lagt. Ved Kjærnet Lars -Putten længere til Osten var 

 Skjærpet afsynket — • — til 5| Ltr. , og da Gangen 



