18 HERMAN SCHULTZ, MIKROMETRISK BESTÄMNING AF STJERNGR. 21) VULP. 



Då de vid observationerna på stjerngruppen använda parallelerna i hvarje fall 

 föga afvika från dem, som föregående tabeller gifva, och de förekommande differential- 

 koordinaterna äro små, så är den öfver instrument-parallelen utförda räkningen utan 

 någon egentlig betydelse för observationernas reduktion. De erhållna tabellerna äro 

 emellertid ej utan sitt intresse, då de vid första ögonkastet visa, att, till följd af re- 

 fraktorns noggranna justering och det obetydliga beloppet af den på tyngden beroende 

 parallel-koefficienten, parallelens variationer med timvinkeln äro nästan omärkliga. Då 

 slutligen de i det föregående angifna talen dessutom hafva ådagalaggt, att variationen i 

 nollpunktens läge med årstiderna äfven är högst obetydlig; så är härmed instrument-pa- 

 rallelens säkerhet fullt bevisad och hufvudändamålet med denna undersökning således 

 vunnet. 



§ 4. 



Den mikrometer, med h vilken det ojemförligt större antalet af mätningarna på 

 stjerngruppen blifvit utfördt, kom icke till användning förr än under loppet af som- 

 maren 1868, ehuru ett tidigare utbyte af mikrometer varit önskvärdt, då den äldre i 

 flere hänseenden bevisat sig vara ett mindre godt instrument. Under de första åren af 

 dess användning visade sig denna mikrometer visserligen i allmänhet rätt tillfredsstäl- 

 lande, ehuru såväl sliden som skrufven dock alltid erfordrade en för fin mikrometrisk 

 rörelse alltför styf justering, som dessutom lät befara, att mikrometern till följd af 

 skadlig nötning snart kunde blifva mindre användbar. Oafsedt vissa småningom allt- 

 mera framträdande ofullkoudigheter i utförandet, bestå de principiela felen i denna mi- 

 krometer för öfrigt hufvudsakligen i saknaden af nollpunkts-skruf, finjusterings-apparat 

 för mikrometer-hårens relativa ställning och okulär-slid; hvartill dessutom kommer nöd- 

 vändigheten att använda en. ensidig och obeqväm hårbelysning. Då här tvänne mikro- 

 metrar förekomina, så skall jag i det följande beteckna den äldre med I och den nya 

 med II. 



Mikrometern I användes ursprungligen till planetariska observationer men från 

 år 1864 hufvudsakligen till observationer af töckenstjernor; den har i båda fallen 

 gifvit rätt tillfredsställande resultat, ehuru densamma, särdeles under de senare åren, 

 visserligen icke varit lämplig att användas till egentliga stellära observationer. De för- 

 sta mätningarna inom här ifrågavarande stjerngrupp utfördes emellertid med densamma, 

 men jag har dock enligt förhållandet mellan de sannolika felen så mycket mindre fun- 

 nit mig berättigad att, vid beräkningen af media, tilldela dessa observationer mindre 

 vigt än de följande, då dessa genom sin större mängd redan få en betydlig öfvervigt 

 öfver de äldre. 



Vid konstruktionen af mikrometern II sökte jag naturligtvis att undvika de be- 

 kanta ofullkomligheterna vid den äldre mikrometern. Således försågs den lrya mikro- 

 metern ined såväl kollimations- som nollpunkts-skruf och okulär-slid, så att inställ- 

 ningarna alltid kunna utföras vid centralt eller symetriskt läge i fältet. Mikrometern 

 erhöll äfven en beqväm inrättning för frambringande af skarp parallelism emellan 

 hären och för bortskaffande af hår-parallax. Mikrometern II är vidare, för belys- 

 ning af håren i mörkt fält, försedd med tvänne från mikrometer-skrufven betydligt 



