KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. II. N!0 3. 21 



De återstående undersökningarna af mikrometrarna voro slutligen de, som an- 

 gingo anomalierna i sjelfva skrufvamas form. En preliminär undersökning för flere år 

 sedan af mikrometern I i detta hänseende gaf, såsom jag vid ett föregående tillfälle 

 angifvit, särdeles tillfredsställande resultat. Detsamma kan, till en viss grad, sägas om 

 analoga undersökningar under de sista åren, ehuru små tillfälliga anomalier då gjorde 

 resultaten osäkrare; så att en utjemning af mätningarna med denna skruf ur alla syn- 

 punkter blir fullkomligt betydelselös. 



De ifrågavarande undersökningarna utfördes vid mikrometern II med tvänne 

 olika för ändamålet konstruerade apparater: den första, som användes under loppet af 

 år 1868, innan mikrometern apterats till refraktorn, baserar sig på uppmätning af arti- 

 ficiela dubbelstjernor; den andra är en mikroskop-apparat, som beqvämt kan användas, 

 då mikrometern är monterad på refraktorn. Med den sistnämnda apparaten utfördes 

 mätningar under sommaren 1870, hvilka gåfvo en tillfredsställande kontroll på de äldre 

 mätningarna. I båda fallen användes så stark förstoring, som förhållandena medgåfvo 

 med afseende på tillräcklig ljusstyrka och hårens definition. 



Af dessa undersökningar hafva de, som angå utjemningen för gängornas olika 

 höjd, och hvilka kostat jemförelsevis litet arbete, verkligen gifvit märkbara utjemnings- 

 tal, som ej kunna negligeras. Den utan jemförelse besvärligaste delen af undersök- 

 ningarna med afseende på irregulariteten inom gängorna, hvilken omständigheterna för- 

 anledde mig att utsträcka till ungefärligen f af skrufvens 70 gängor, har åter blott ledt 

 till det negativa resultatet, att en utjemning för densamma är alldeles betydelselös. De 

 erhållna talen äro nämligen så små, att utjemningen högst skulle afse få tiotusendelar 

 af 1 linea, och man inser således, att de tillfälliga variationerna i utjemningstalen un- 

 der dessa förhållanden lätt kunna blifva af samma ordning som talen sjelfva. 



För att kortligen karakterisera skrufven, låter jag här hufvudresultaten af mät- 

 ningarna följa, hvarvid för det afsedda ändamålet dock är tillräckligt att blott utsätta 

 trenne decimaler. Den första serien, som år 1868 utfördes med dubbelstjern-apparaten, 

 utgör en uppmätning af ett afstånd ungefärligen = \ gänga med 39 gängor ifrån den 

 4:e till och med den 66:e skaldelen och från 10 särskilda begynnelsepunkter inom 

 hvarje använd gänga. De två sista mätnings-serierna, som utfördes på sommaren 1870 

 med mikroskop-apparaten, utgöra en uppmätning af ett afstånd ungefärligen =J gänga 

 med hvar 10:e gänga från den 10:e t. o. m. den 60:e skaldelen. Mellan de 2 första 

 mätnings-serierna hade ingen förändring blifvit företagen med mikrometern; men der- 

 efter söndertogs den i detalj för afputsning och för att erfara, huru alla partier vi- 

 sade sig efter 2 års användning. Det enda, som då var att anmärka, var tillvaron af 

 en ytterligt fin cirkulär bräcka i den lilla agat-plattan, mot hvilken skrufven löper; och 

 omständigheterna bevisa, att denna sannolikt antingen ursprungligen förefunnits eller 

 tillkommit under sommaren 1868, så att den således inverkat på såväl den första som 

 den andra undersöknings-serien. Sedan en ny starkare och särdeles finkornig sten blif- 

 vit insatt, utfördes den tredje mätnings-serien, i hvilken, såsom man ser, variationerna i 

 talen äro ännu mindre än i de två första serierna 



