74 



HERMAN SCHULTZ, MIKROMETRISK BESTÄMNING AF STJERNGR. ?0 VULP. 



användning. Öfverensstämmelsen mellan Flamsteed och Bradley är händelsevis full- 

 ständig i deklination; men Flamsteeds rektaseension är deremot öfver 3" större än 

 Bradleys. Gyldéns position refererar sig till Naut. Almanac, och jag har följaktligen 

 härledt reduktions-talen till Wolfers genom en direkt jemförelse af Berliner-Jahrbuch 

 och Naut. Alm. för det ifrågavarande 4 re t. 



De tal, som här användas för reduktion till Wolfers, blifva således de i följande 

 tab. angifna 



Reduktion till Wolfers. 



Observatör. 



i 

 Rektaseension. 



i 



Deklination. 



DAgelet 



Lalande 



Riimker 



-0*,02 

 + 0,02 

 + ,20 

 + 0,20 

 + 0,04 

 + 0,04 

 + 0,05 

 + 0,05 



+ ,00 



+ ,04 



0",o 

 -0 ,i 



- II ,G 



-0 ,6 



+ ,9 



,0 



,0 

 ,0 



+ ,8 



Argelander 1854 



Main 1867 



Naut. Alm. 1871 



Med användning af dessa reduktions-tal och den ofvan angifna precessionen er- 

 hållas slutligen de i följande tab. angifna medel-positionerna för 1865,0. 



Observatör. 



Med. r< 

 18G5,o. 



Medel- 

 observat.-år. 



Observatör. 



Med. ö 

 1865,0. 



Medel- 

 observat.-är. 



Relativa 

 Vigter. 



Bradley .... 

 D'Agelet ... 

 Lalande .... 



Piazzi 



Bessel 



Robinson . . 

 Pulkova . . . 

 Riimker ... 

 Argelander 



Main 



Argelander 

 Gyldén 



20* 6" 



21\03 

 21,17 



20, a 6 

 20,97 



21 ,io 



21,08 



21,og 



21,19 



21 ,18 

 21,17 

 21,19 

 21,14 



1755 

 1784.14 

 1793,64 

 1793,64 

 1825,64 

 1831,20 

 1346,6i 

 1847,7 

 1853,84 

 1867,61 

 1869,7 



1871,68 



Bradley ... 

 D'Agelet . . 

 Lalande ... 



Piazzi 



Bessel 



Pulkova ... 



Riimker 



Robinson . . 

 Argelander 

 Argelander 

 Gyldén ... 



+ 26° 4' 40", 7 

 3S ,9 

 41 ,9 

 43 ,2 

 39 ,7 



38 a 



39 ,4 

 41 ,i 



39 ,4 

 38 ,3 



40 ,4 



1755 

 1784.35 

 1793,6 4 



1793.6 4 

 1825,64 

 1846,61 



1847.7 ' 



1851.4 5 



1853,84 

 1869,7 



1871,68 



1 

 V, 



Va 



V, 



'/« 



l 

 l 



V« 

 V. 



7, 

 l 



i 



l 

 V, 



y, 

 v. 

 v'* 

 i 



7, 

 i 



V. 



i 

 i 



Valet af de i sista kolumnen angifna relativa vigt-talen, som skola användas vid 

 beräkningen af media, har jag i nuvarande fall naturligtvis blott kunnat betrakta såsom 

 en smakfråga. Den ringa vigt, som här tilldelats Piazzis position, är enligt det före- 

 gående fullt motiverad; och jag har för öfrigt, af lätt begripligt skäl, ej ansett mig 

 böra gifva positionerna af l:sta och 2:dra rangen alltför olika vigt. 



