SKANDINAVIENS NEUKOPTERA. H 



samma stammen midt för det ställe, der subradialgrenen skiljer sig från främre nerv- 

 stammen, och det tredje ulnarfältet är der odeladt. För öfrigt är nervulationen lika 

 med framvingarnes. 



Larverna till denna grupp lefva uteslutande på träd och buskar, der de nära sig 

 isynnerhet af bladlöss, men äfven tillgripa andra smärre insekter. De göra således stor 

 nytta genom att utrota den ohyra, som eljest förstör cle växter, den angriper. Utom 

 arterna af slägtet Aphis angripa de äfven dem af Psylla, Chermes och Coccus, men äfven 

 mindre flugors och skalbaggars larver blifva ofta ett lätt byte för dem. De angripa 

 äfven hvarandra, dervid den svagare blir uppäten af den starkare. Till följe af denna 

 fiendtlighet lefva de ock hvar för sig och således mera ensligt, än många andra larver; 

 dock träffas pa samma träd flera individer. De anfalla sitt rof med begärlighet och 

 griper det med mandiblerna liksom med en tång, utsuger dess safter tills blotta huden 

 återstår, hvarefter de kasta denna bak öfver sig. Tillfölje häraf finner man ofta huden 

 af bladlöss eller andra små insekter fasthängande på ryggen af dem, ehuru de icke 

 deraf bilda sig en slags sköld eller betäckning, såsom arterna af gruppen Hemero- 

 bina. De träffas från Juni till September i flera generationer, men från äggkläckningen 

 till förpupningen åtgå ej mer än omkring tre veckor. När förpupningstiden är inne, 

 uppsöker larven åt sig ett tjenligt ställe antingen i en barkspringa, ett sammanrulladt 

 eller hopviket blad, eller emellan barrträdens barr, der den kan omlägga sin kokong. 

 Denna är solid, läderartad, sammanspunnen af silke, till formen aflångt äggrund, sällan 

 aldeles rund, och i förhållande till larvens storlek ganska liten. Detta arbete tyckes 

 larven helst utföra i skymningen eller under natten. 



Larven är aflångt lancettformig. Sugtången längre än hufvudet, smal och inåt- 

 böjd. Labialpalperna framåtsträckta. tina, fyrledade, med kort basled, men sista leden 

 lång. Maxillarpatper inga. Antennerna fina, borstformiga, lika långa med mandiblerna. 

 Hufvudet hornartadt, litet, hjertformigt. Prothorax är det längsta segmentet af krop- 

 pen, baktill bredare än framtill. Mesothorax bredare, men kortare än prothorax. Meta- 

 thorax något bredare och längre än mesothorax. Fötterna smärta, cylindriska, från 

 sidorna sammantryckta, temligen långa. Tarserna korta, med två små, enkla, krökta 

 klor, emellan hvilka finnes en liten, triangulär klodyna, som sitter på en lång stjelk. 

 På kroppens sidor finnas ofta vårtor, som sitta på stjelkar och hafva långa hår. I 

 sista abdominalsegmentet finnas anus och derjemte det organ, hvarmed silkestrådarne 

 för pupkokongen utspinnas och hvilket ofta äfven af larven begagnas för att öka krop- 

 pens hastighet med rofvets gripande eller eljest vid gåendet. 



Pupan har redan den fullbildade insektens form med undantag af vingarne och 

 ligger så krökt i kokongen, att anus hvilar framme vid munnen. Puptillståndet varar 

 under sommaren 2 — 3 veckor, men puporna till de larver, Som kläckts sent om hösten, 

 öfvervintra till följande året. 



Ägget är aflångt äggformigt, nedtill tillspetsadt, i öfre ändan mera platt, större 

 eller mindre efter artens storlek. Det fastsitter vid någon växtdel (på ett blad e. d.) 

 medelst en stjelk, som kan vara från en fjerdedels till en hel tum lång. Stundom 

 sitter hela antalet af de ägg, som samma hona lagt, på samma blad, men stundom ett 

 mindre antal, stundom blott ett eller två &gg. Efter 6 — 8 dagars förlopp kläckas äg- 



