12 



gen. Larven genombryter då den öfre ändan af ägget och sedan han utkrupit 

 derur, kastar han sig ned på bladet från det på stjelk sittande ägget, derigenom 

 att han böjer abdomens spets öfver ryggen och såsom en fjäder hastigt uträtar den 

 igen. 



Den fullbildade insekten är i allmänhet mycket trög, sitter helst stilla eller kry- 

 per sakta omkring på trädens och buskarnes blad. Då den livilar, sitter den gerna på 

 undre sidan af ett blad. Den uppehåller sig företrädesvis på skuggrika ställen och är 

 isynnerhet i rörelse mot aftnarne eller i mulet och regnigt väder. Midt på dagen, då 

 solen skiner skarpast, sitter den helst stilla. Dess flygt är långsam och kort. Den är 

 föga skygg och fångas lätt, men flera arter sprida då omkring sig en stinkande lukt, 

 som temligen länge vidlåder fingrarne och tillskyndat djuret namn af Stinkfluga. Dess 

 lifstid varar omkring 14 dagar, och synes den hämta sin näring af blommornas honungs- 

 saft, emedan det mycket ofta om aftnarne och nätterna träffas sittande med htifvudet 

 nedkrupet i blommor, der äfven nattfjärilar infinna sig för att söka sin föda. Måhända 

 den också lefver af den honungssaft, som bladlössen utsippra. Af rof lefver det näppe- 

 ligen. Efter parningen uppsöker honan en tjenlig plats till äggläggning och sedan denna 

 är funnen, sätter hon sig der stilla, rörer antennerna Hfligt, skakar abdomen starkt, 

 trycker derefter abdomen hårdt mot stället och utsläpper en seg vätska, som hon se- 

 dan genom att upplyfta abdomen utdrager i en fin, i luften genast hårdnande tråd, 

 på hvilkens spets hon, i det hon än högre lyfter abdomen, fäster ägget, hvilket sålunda 

 sväfvar fritt på sin stjelk. Om hon härunder ej stores, fortsätter hon härmed tills hela 

 antalet ägg blir lagdt, såvida stället dertill är fullt tjenligt, och då kan för ägglägg- 

 ningen åtgå en timmas tid. Aggen hafva af de äldste Författarne blifvit ansedde för 

 svampar och såsom sådane beskrifne under namn af Ascophora ovalis. 



Arterna uppehålla sig i trädgårdar och skogar, bland både löf och barrträd, men 

 äfven på fria fält och åkrar bland säden, icke blott på låglandet utan äfven i bergs- 

 och fjäll-trakter. De olika arterna tyckas dock vara hvar för sig inskränkta till vissa 

 trädslag; endast några fä träffas nästan på alla slags träd och buskar. Likaledes hafva 

 de icke mindre än andra insekter sina bestämda flygtider på året. Endast en art före- 

 kommer snart sagdt hela året om. Äfven under vintren träffar man den, åtminstone i 

 husen och stundom äfven ute under milda och vackra dagar. Denna art förekommer 

 också i de mest skilda trakter på jorden. 



Till vår Fauna höra endast två slägten, hvilka skiljas från hvarandra genom föl- 

 jande karakterer: 



Lo. Labrum utskuren. Framvingarnes tredje ulnarfält deladt på längden i tvenne nä- 

 stan lika stora delar genom en längdnerv Nothochrysa. 



II:o. Labrum mer eller mindre rundad. Framvingarnes tredje ulnarfält deladt i tvenne 



olikstora delar genom en snedgående nerv Chrysopa. 



1. Slägtet: NOTHOCHRYSA M'Lachl. 



Labrum framtill mer eller mindre utskuren. Framvingarnes tredje ulnarfält de- 

 las på längden genom en långsgående nerv i tvenne delar, hvilka äro nästan lika stora 

 eller åtminstone likformiga, afiångt fyrsidiga. Kroppen mera robust än hos följande 



