SKANDINAVIENS NEUROPTERA. 17 



Beskr. Autennerna rödbruna; första leden gröngul med eller utan svart streck pä inre sidan; andra le- 

 den svart eller mörkbrun. Hufvudet gulgrönt. Hjessan på sin höjd med en svart fläck bakom hvardera ögat. 

 Pä pannan tvenne svarta punkter; en dylik något större emellan antennerna; en strax nedanföre basen af hvar- 

 dera antennen; en på hvardera kinden och en på hvardera sidan af clypeus. Palperna gulgröna med svarta 

 ringar; sista leden nästan helt och hållet svart. Thorax mörkt gröngul; prothorax med tvänne korta, svarta 

 linier i främre hörnet af hvardera kanten nära hufvudet. Abdomen mörkt gulgrön, stundom med en svart linea 

 längs hvardera sidan. Fötterna gröna med brunaktiga tarser. Klorna krökta, enkla, utan hak. Vingarne korta 

 och breda, i spetsen rundade, stötande i gulgrönt; längdnerverna gröna, blott en oeh annan stundom vid basen 

 svart eller brunaktig; tvärnerverna i costalfältet svarta endast invid subcostalnerven, för öfrigt gröna; de öfriga 

 tvärgående nerverna stundom i ändarne svarta; stundom är likväl det svarta på dessa nerver knapt märkbart. 



4. CHRYSOPA ABBREVIATA Curt. 



Vingarnes längdnerver gröna, en och annan stundom vid basen svart. Tvärner- 

 verna i costalfältet på framvingarne nära subcostalnerven svarta; tvärnerverna emellan 

 radial- och subradialgrenarne vid båda ändar, och de öfriga nästan helt och hållet 

 svarta. På hjessan en svart linea och tvänne punkter på pannan; en emellan anten- 

 nerna; under hvardera antennen, på hvardera kinden och på hvardera sidan af clypeus 

 en svart punkt. På thorax en svart tvärlinea. Fötterna gröna. Klorna med hak. L. 

 e. vingsp. omkr. T r, tum. 



Chrysopa abbréviata Cuet., Brit. Ent. t. dxx; Wesm., Bull. Acad. Brux. 1840. 209; Schneid., Monogr. 



119. t. 41. (ex parte); Brauer, Neur. Austr. 62; Wallengr., Öfvers. af Kongl. 



Vet.-Akad. Förhandl. 1863. 25. 7; MXachl., Träns. Ent. Soc. 1868. IL 203. 9. 

 Chrysopa immacidata Steph., 111. VI. 103. 

 Hemerobius chlorophanus Ratz., Porstins. III. 248. 



Arten träffas isynnerhet på al i Maj, Juni och Juli månader och är mycket säll- 

 syntare än föregående, hvilken den liknar. Endast på några få ställen i södra Sverige 

 har den hittills blifvit funnen. Förf. har anmärkt den vid Carlshamn och Sölvesborg i 

 Blekinge, vid Trolle Ljungby och Farhult i Skåne. För öfrigt är den af Konservator 

 Roth träffad i sistnämnde provins vid Torekov, Illstorp och på Sandhammarn. Af 

 Boheman är den anmärkt i Halland och på Gottland. Troligtvis träffas arten dock äfven 

 i medlersta Sverige. 



Beskr. Arten liknar föregående och sammanblandas derföre lätt dermed. Den skiljes derifråu genom 

 kortare och trubbigare vingar; genom den svarta bågformiga linien på hjessan, hvilken likväl stundom, ehuru 

 sällan är upplöst i tvänne fläckar. Dessutom har den på öfre sidan af prothorax en svart tvärlinea och på meso- 

 thorax samt metathorax några små, svarta punkter. Klorna äro derjemte vid basen hakformigt utvidgade. Vin- 

 garnes längdnerver äro gröna, endast en och annan, såsom hos föregående, vid basen svarta; tvärnerverna i 

 costalfältet äro invid subcostalnerven svarta; tvärnerverna emellan radial- och subradialgrenarne äro vid båda 

 ändar och trappstegsnerverna nästan helt och hållet svarta på framvingarne. På bakvingarne deremot äro tvä.r- 

 nerverna i costalfältet nästan helt och hållet, men de emellan radial- och subradialgrenarne blott närmast denna 

 senare svarta. Stundom finnas 4 svarta punkter på pannan ofvan antennerna, men vanligen ej mer än 2:ne. 

 För öfrigt liknar arten föregående. 



2) Hjessan enfärgad, utan svarta punkter (mellan antennerna oftast en svart punkt). Klorna 

 med hak. 



(1) Framvingarnes costalnerv med en svart punkt nära basen. 



K. Vut. Akad. Handl. Ii. :). Ji:o S. 



