SKANDINAVIENS NEUROPTERA. 23 



ej så trubbiga som hos föregående arter, utan mera tydligt tillspetsade. Alla långsgående nerver blekt hvit- 

 gröna; tvärnerverna i costalfältet blott invid subcostalnerven svarta; trappstegsnerverna helt och hållet svarta; 

 alla öfriga tvärgående nerver merendels vid båda ändar, sällan vid blott endera svarta. Bakvingarnes tvärnerver 

 i costalfältet nästan helt och hållet svarta: men de öfriga såsom på framvingarne. Pterostigma knapt mörkare 

 än vingmembranen. 



Anm. En annan denna närstående art förekommer ej synnerligen sällsynt pä åtskilliga ställen i Tysk- 

 land och kan möjligen äfven finnas hos oss, hvarföre dess diagnos här må intagas: 



CHRYSOPA NIGRICOSTATA Braubr. 



Vingarnes längsgående nerver gröna; tvärnerverna i costalfältet samt trappstegsnerverna nästan helt och 

 bället, men öfriga tvärnerver blott vid ändarna svarta. Kroppen gräsgrön, längs midten af thorax och abdomen 

 en blek gröngul linea; på metanotum tvänne mörka punkter. En större svart fläck på hvardera kinden och en 

 svart linea på hvardera sidan af clypeus. Klorna ined hak. 



Chrysopa nigricostata Brauer, Haid. Abhandl. 1860. p. 6. tab. 1. f. 3; Neur. Austr. 60. 10. 

 Ghrysopa Heydenii Schneid., Monogr. 98. t. 28. 



Arten skall förekomma hela sommaren igenom och isynnerhet uppehålla sig pä Populus pyramidaUs. 

 Den skiljes lätt från föregående genom sin gräsgröna färg, hvilken äfven finnes å längdnerverna, genom de 

 mörka punkterna på metaiiotum och genom tvärnervernas olika färg. Dessutom är den större. 



II:o. Innersta tvärnerven emellan subradialgTenen och nluargreiien träffar på framvingaraa denna se- 

 nare utanföre tredje nlnarfältets mindre hälft. Klorna med hak. 



14. CHRYSOPA VULGARIS Schneid. 



Vingarnes längsgående nerver äfvensom alla tvärnerverna enfärgadt gröna. Krop- 

 pen gräsgrön med ett bredt gulaktigt band ofvan längs thorax och 'abdomen. Kinderna 

 och clypeus på kinderna mer eller mindre köttfärgade. Palperna blekgula. Klorna med 

 hak. L. e. vingsp. f,, tum. 



Chrysopa vulgaris Schneid., Monogr. 68. t. 6. larva. tab. 8. imago; Brauer, Neur. Austr. 59; Wal- 

 lengr., Öfversigt af Kongl. Vet.-Akad. Pörhandl. 1863. 23. 1; M'Lachl., Träns. Ent. 

 Soc. 1868. 200. 5. 



Hemerobius perla Fabr., S. E. 82: Ramb., Neuropt. 424. 



Chrysopa perla Burm., Handb. II. 980; Wesm.. Bull. Acad. Brux. 1840. 207; Brauer, Haid. Abh. 

 1850. 5. tab. 1. 1. 



Denna är den allmännaste art inom slägtet i södra och mellersta Sverige och före- 

 kommer från Maj månad till sena hösten på alla slag träd och buskar, äfven ofta inom 

 hus. Tillochmed under blida vintrar får man se den i rörelse både ute och inom hus. 

 Huru högt den går mot norden är ännu ej med visshet utrönt, dock går den sannolikt 

 mycket långt. Det nordligaste ställe, der Författaren känner, att den är funnen, är 

 vid Stockholm, riggen äro i början gröna, men sedan borraktiga och kläckas efter 10 

 dagars förlopp. 



Beskr. Arten varierar till färgen något med hänseende till årstiden, då den förekommer. Hela kroppen 

 är gräsgrön, stundom mer eller mindre rödaktig, alltid med ett bredt gult band ofvantill längs thorax och abdo- 

 men, hvilket likväl hos en och annan individ är mindre tydligt. Kroppen saknar alla svarta fläckar eller punk- 

 ter. Antennerna mot spetsen mörkare; första leden temligen kort och mindre svälld, än hos andra arter, ofta 

 på inre sidan rödaktig. Hela hufvudet stundom mörkt köttfärgadt, men alltid äro kinderna under ögonen och 

 clypeus på hvardera sidan prydd med en köttfärgad linea, som stundom stöter ganska starkt i brunt. Palperna 

 blekgula utan mörkare ringar, men ofta med ett fint svartbrunaktigt streck längs yttre sidan af de tvänne näst 

 sista lederna. Abdomen stundom med rödaktiga eller karmosinfärgade fläckar och streck på sidor och rygg. 

 Klorna med hakformigt utvidgad bas, bruna, temligen långa. Vingarne smala, nästan alldeles trubbiga, grön- 



