24 H. D. J. WALLENGREN, 



aktiga. Alla nerver, både längdnerverna och tvära ervenia gröna, enfärgade, utan svart teckning; stundom likväl 

 delvis mer eller mindre stötande i rödt, med en eller annan af tvärnerverna vid vingbasen stötande i mörk kött- 

 färg. Pterostigma tydligt, mörkare än vingmembranen. 



Larven är citrongul med ljust rödbruna mandibler och antenner. Hufvudet har framtill 2 snedgäende, 

 baktill 2 parallela, röda linier. Ögonen svarta. En röd, fin linea längs hela ryggen och på h värd era sidan 

 derora ett i fläckar upplöst band af samma färg. De vårtformiga sidoupphöjningarne gula, med långa, 

 bruna hår. 



Anm. A tväune denna art mycket närstående må för eftersökande hos oss intagas korta diagnoser: 



CHEYSOPA STENOPTILA Schneid. 



Vingarnes långsgående nerver äfvensom alla tvärnerverna gröna. Kroppen blekgrön eller brungrön. För- 

 sta antennleden, clypeus, öfverläppen och en bågformig linea under ögonen mörkt köttröda. Andra antennleden 

 med mörk midtelring. Palperna svartbruna: sista lederna med blek spets. Klorna enkla. 



Chrysopa stenoptila Schneid. , Monogr. 73. 4. 

 Chrysopa tricolor Brauer, Neur. Austr. 58. 1. 



Träffas ej sällsynt pä åtskilliga ställen i Tyskland i granskogar, isynnerhet sent på hösten. Skiljas frän 

 föregående äfven genom tre hvita opaliserande långsstrimmor på framvingarne hos den fullmognade insekten. 

 Dessa synas ofta såsom en mörk skuggning, men saknas hos yngre individer. Innersta tvärnerven emellan 

 subradialgrenen och uluargrenen på framvingarne träffar denna sednare just vid slutet af tredje ulnarialtets min- 

 dre hälft. Imago är betydligt mindre än föregående art. Trappstegsuerverna äro ock färre. 



CHEYSOPA MICEOCEPIIALA Brauer. 



Vingarnes långsgäende nerver blekgröna. Tvärnerverna i costalfältet hafva en svart punkt invid sub- 

 costalnerven, och de i radialfältet hafva en dylik invid radialgrenen. Några tvärnerver vid vingbasen svartbruna. 

 Kroppen hvitgrön eller blågrön med ett hvitaktigt eller gulaktigt band ofvan längs thorax och abdomen. På 

 hvardera kinden under ögat en svartaktig fläck. Palperna brunaktiga. Klorna med hak. 



Chrysopa •microcephala Brauer, Haid. Abhandl. 1850. pag. 6; Neur. Austr. 61. 8. 



Arten, som är något mindre än (V*, vulgaris, förekommer ehuru sällsynt på vissa ställen i Tyskland från 

 Juni månad intill sena hösten. Såsom hos Gh. vulgaris "så träffar ock hos denna innersta tvärnerven emellan 

 subradialgrenen på framvingarne denna sednare utanföre tredje ulnarfältets mindre hälft. 



II. Trib. Osmylina Schneid. 



Antennerna perlbandslika, kortare än kroppen ; deras leder håriga. Maxillarpalper- 

 nas sista led spetsig. Hufvudet nedtill föga förlängdt. Oceller stundom förhanden. 

 Kroppen smärt, långsträckt, hos hannen stundom med tydliga analbihang. Fötterna 

 korta, smärta, enkla, sinsemellan likformiga. Klorna enkla, krökta. Subcostalnerven 

 på framvingarne mot vingspetsen ej fri, utan dessförinnan förenad med radialgrenen. 



Vingarne förefinnas alltid i tvänne par och äro betydligt längre än kroppen, 

 tunna, genomskinliga, långsträckta, i spetsen rundade, vid basen smala, oftast färgade 

 eller fläckiga. Yttre och inre kanten försedd med temligen tydliga fransar, bildade af 

 hår. Vingnerverna mer eller mindre tätt bevuxna med hår. Subcostalnerven och främre 

 nervstammens radialgren löpa skilda från hvarandra genom vingmembranen till nära 

 vingspetsen, der de med hvarandra förenas och utlöpa genom flera eller färre små- 

 grenar, antingen i framkanten eller sjelfva vingspetsen. I costalfältet finnas flera eller 

 färre räta fria tvärnerver, som antingen äro enkla eller blott delvis 2- sällan 3-greniga. 

 I det merendels otydliga pterostigma äro tvärnerverna talrikare än eljest, I subcostal- 



