30 H. D. J. WALLENGREN, 



sköfle och Seo-esholm i östra Skåne, och Prof. Boheman samt Konservator Roth vid 

 Esperöd i närheten af Stenshufvud, likaledes i östra Skåne. Doktor Haglund har funnit 

 den på Kolmoren. Författaren har träffat den på ett ställe inom Ifveltofta pastorat 

 i nordvestra Skåne. Dess flygtid infaller i Juni och Juli månader. 



Beskr. Antennerna svarta med några få korta, gråa hår. Hufvudet rödbrunt, glänsande, stundom starkt 

 stötande i rödgult. Ögon och oceller svarta. Thorax svartbrunaktig med gula näckar i midten. Abdomen 

 svartbrun. Fötterna blekt gulbruna. Yiugame lika, glänsande. Framvingarne med temligen breda, mer eller 

 mindre fyrsidiga. till en del qvadratformiga, mörkbruna näckar, som stå i dorsalkanten, vid vingbasen och vid 

 eostalkanten, på sednare stället, isynnerhet talrika i närheten af pterostigma. Dessa fläckar äro merendels störst 

 i dorsalkanten. I sjelfva vingdisken finnas äfven en och annan (1 — 3), som dock merendels är ganska liten. 

 Dessa fläckar variera dock betydligt till antal och form. Bakvingarne hafva merendels blott en större, stundom 

 likväl några smärre dylika fläckar vid pterostigma. Nerverna äro till större delen svarta, några med gula af- 

 brott; några få åter äro helt och hållet gulaktiga. Radialgreuen och subcostalnerven äro alternerande gulaktiga 

 och svarta. Framvingarnes pterostigma är tecknadt med gulaktigt mellan de mörkre fläckarna. 



Larven. Hufvudet svartbrunt. Sugtången rödbrun. Palper och antenner ljusgula. Prothorax blekgul 

 med askegråa sidor. Kroppen för öfrigt ofvan askegrå med ljusare ledfogningar. Från mesothorax ända till 

 8:de kroppsringen löper en fin blekgul linea längs midten, hvilken i spetsen af hvarje kroppsring utvidgar sig 

 triangulärt. På hvardera sidan af denna linea står på midten af hvarje kroppsring en aflång fläck, och der 

 utnuföre går en rad andra fläckar. Undre sidan är på samma sätt tecknad men med större fläckar. De 3 

 thorax-segmenten och 8 abdominalsegmenten äro ofvantill försedda med 2:ne parallela rader vårtor, som bära. 

 hvardera ett borst. Andhålen svafvelgula. Fötterna bleka. 



Aggen blekt vaxgula, stötande i grönt. Kroppen mjölkhvit. Senare blifva de perlgråa. Under starkare 

 förstorning visar sig på deras yta ett finmaskigt nätverk. 



III. Trib. Hemerobiina Schneid. 



Antennerna perlbandslika, merendels kortare än kroppen; deras leder håriga. 

 Maxillarpalpernas sista led cylindrisk, spetsig. Hufvudet nedtill knapt förlängdt. Oceller 

 saknas. Kroppen kort, hos hannen oftast med tydliga analbihang. Fötterna korta, 

 smärta, enkla, sins emellan likformiga. Klorna enkla. Subcostalnerven på framvingarne 

 fri mot vingspetsen och ej förenad med eller öfvergående i radialgren; på sin höjd der- 

 med förenad genom en tvärnerv. 



Vingarne förefinnas alltid i tvänne par, men det bakre paret är hos ett slägte 

 oftast rudimentärt. Vingarne äro betydligt längre än kroppen, tunna, genomskinliga, 

 utåt temligen breda, mer eller mindre äggformiga, i spetsen mer eller mindre trubbigt 

 afrundade, vid basen smala. Yttre och inre kanten försedda med temligen tydliga 

 fransar bildade af hår. Vingnerverna mer eller mindre tätt bevuxna med hår. Subcostal- 

 nerven och främre nervstammens radialgren löpa skilda från hvarandra genom hela 

 vingmembranen utan att med hvarandra förenas eller uppgå i hvarandra, och utlöpa 

 således skilda från hvarandra i vingkanten genom flera eller färre smågrenar. I costal- 

 fältet finnas många tvärnerver, som vanligast nästan alla äro greniga, sällan blott del- 

 vis enkla, oftast fria, stundom dock med hvarandra förenade genom tvärnerver. I 

 subcostalfältet finnes nära basen en tvärnerv, men sedan förekomma blott sällan ännu 

 en eller två tvärnerver i detta fält, som mot vingspetsen merendels är öppet. Från 

 radialgrenen utgå oftast flera utåt mer eller mindre greniga subradialgrenar, sällan blott 

 en enda grenig. Bakre nervstammen är delad merendels i två, återigen i smågrenar 

 fördelade grenar, af hvilka den främre, som är subulnargrenen, sällan tangerar främre 

 nervstammen, och den bakre, som är subulnargrenen, består af en från vingbasen kom- 



