SKANDINAVIENS NEUROPTERA. 53 



grof, brunaktig nerv; men hos honan äro de deremot fullt utvecklade, nästan lika långa med framvingarne, ge- 

 nomskinliga, hvita; deras nerver äro till större delen bleka; subradialgrenarne äro dock utåt, liksom alla nerver- 

 nes gaffelformiga utlopp, i vingkanterne svartbruna. 



III. Fam. Coniopterygidie M'Lachl. 



Antennerna perlbandslika, utåt afsmalnande, korta, men minst lika långa som 

 kroppen. Hufvudet transverselt, med fria mundelar, nedtill ej näbbformigt förlängdt. 

 Mandiblerna ined en tand på inre sidan. Maxillarpalperna femledade. Labialpalperna 

 treledade. Fötterna medelmåttigt långa med cylindriska, oväpnade tibier. Tarserna 

 trådformiga; första leden lång, de 3 derpåföljande korta, nästan hjertformiga, den femte 

 kort och smärt. Klorna enkla. Alla fyra vingarne långsträckta, opaca, betäckta med 

 hvitaktigt stoft, antingen nästan likformiga, eller de bakre mindre utvecklade än de 

 främre; utan många tvärnerver; i costalfältet finnas på sin höjd blott två tvärnerver. 

 Bakvingarne vid basen smala. Under hvilan läggas vingarne bakåt takformigt öfver 

 abdomen. 



Larven lefver på buskar och träd, isynnerhet på barrträd, men äfven på Carex- 

 arter. Den lifnärer sig af Coccus, och är aflångt äggformig med lancettformig abdomen. 

 Sugtången är kort och rak utan tand, samt betäckt af en bred, trekantig öfverläpp. 

 Labialpalperna framåtsträckta, treledade och hafva sista leden stor, äggformig. An- 

 tennerna treledade med andra leden mycket lång, tjock och cylindrisk. Fötterna korta, 

 smärta, femledade. Tarserna med fyrsidig klodyna. Larven spinner vid förpupningen 

 en rund kokong af fint silke. 



Familjen, som lätt skiljes från öfriga Planipenner genom sina ogenomskinliga, af 

 hvitt puder betäckta vingar, hvilka nästan helt och hållet sakna tvärnerver i costal- 

 fältet, der endast på sin höjd 2 sådana finnas, och hafva endast några få tvärnerver 

 för öfrigt i membranen, utgöres af ett enda slägte, som äfven tillhör vår fauna. 



Slägtet: CONIOPTERYX Haliday. 



Antennerna perlbandslika; deras leder starkt håriga. Oceller saknas. Maxillar- 

 palpernas fyra första leder korta, nästan lika långa; den sista leden längre, cylindrisk 

 och smal. Labialpalpernas båda första leder små; sista leden bred och sammantryckt. 

 Tvärnerverna i framvingarnes costalfält på sin höjd tvänne, enkla och raka, hvaraf den 

 ena sitter nära basen, den andra nära vingspetsen. Radialgrenen utgår från subcostal- 

 nerven, så att den är snarare en gren af denna än af en sjelfständig nervstam; från 

 radialgrenen utgå två subradialgrenar. Tibierna grofva, cylindriska, med fina hår. 

 Vingarne helbräddade. 



Alla fyra vingarne äro merendels nästan alldeles likformiga; men hos en af de 

 hittills kända arterna äro bakvingarne betydligt mindre än framvingarne, föga mer än 

 rudimentära, i spetsen tvära. Eljest äro de vid basen smala, derefter vidgande sig, 

 samt i spetsen starkt afrundade. Framvingarne hafva föga utvecklad costalnerv, men 

 stark subcostalnerv, hvilken löper parallelt med och nära intill den förra, så att costal- 



