56 H. D. J. WALLENGREN, 



grund af en observation af Zelleu (Stett. Ent. Zeit. 1859. p. 38). MXachlan åter är böjd för att anse C. 

 tineiformis och G. aleyrodiformis för olika kön af samma art. Vi hafva aldrig träffat den förra in copula och de 

 båda andra arterna äro af oss aldrig sedda i det fria, så att vi kunna ej derom yttra oss. 



IV. Fam. Sialidrc Brauee. 



Antennerna hos våra arter trådfornriga, korta. Mundelarne fria, ej näbbformigt 

 förlängda. Mandiblerna starkt utvecklade, på inre sidan tandade. Maxillarpalperna 

 trådformiga, femledade. Labialpalperna treledade. Fötterna medelmåttigt långa med 

 cylindriska tibier, som hafva fina tornar och omärkliga sporrar; tarsernas tredje eller 

 fjerde led hjertformig eller tvåflikig. Klorna ej sågtandade. Alla fyra vingarne lik- 

 formiga, långsträckta, genomskinliga, med många tvärnerver äfven i costalfältet; de 

 bakre vid basen stundom ganska breda, men med föga utvecklad anallob. Under hvi- 

 lan läggas vingarne bakåt, takformigt öfver abdomen. 



Larven lefver fri i vatten eller under trädbark. Den har hjertformigt eller 

 afiångt fyrsidigt hufvud, bitande mundelar, starka, hornartade, tvåtandade mandibler, 

 fyrledade maxillarpalper, treledade labialpalper, tydliga, men fina och korta tre — fyr- 

 ledade antenner, 6 — 7 oceller på hvardera sidan af hufvudet, långa eller korta och fina 

 fötter, 9 abdominalsegment med eller utan trådformiga sidobihang. 



Pupan ligger i en cell, som af larven bildas antingen i jorden nära vattnet, der 

 larven lefvat, eller i bark på träd. Den sista förvandlingen försiggår antingen i denna 

 cell eller sedan den af pupan blifvit öfvergifven. Aggen läggas antingen på blad eller 

 i barkspringor. 



Vingarne äro äggformiga. På framvingarne förenar sig subcostalnerven antingen 

 med radialgrenen eller med costalnerven innan den hinner vingspetsen. Från radial- 

 grenen utgå 2 eller flera greniga subradialgrenar. Ulnargrenen är vanligen mot ving- 

 basen finare än de öfriga. Subulnargrenarne äro tvänne, som bilda emellan sig af- 

 slutna vingfält och dessutom sända nervgrenar till vingens ryggkant. Bakom dem fin- 

 nas inga tydliga dorsalnerver. Längdnerverna förenas med hvarandra genom få tvär- 

 nerver, hvarigenom några slutna större vingfält uppkomma. De samma nerverna och 

 deras grenar utlöpa i vingkanterna merendels gaffelformigt. Några till vår Fauna icke 

 hörande slägten ega tarsernas alla leder trådformiga och hos hannarne kammade an- 

 tenner. 



Familjen, som omfattar ganska många sins emellan mycket olika slägten och der- 

 före af senare Författare med rätta delas i flera smärre, har inom vår faunas område 

 endast tvänne slägten, som hvardera tillhöra olika grupper. Dessa skiljas från hvar- 

 andra på följande sätt. 



I:o. Inga oceller. Framvingarnes subcostalnerv förenad med radialgrenen förr än denna 



utlöper i vingkanten Sialina. 



II: d. Tre oceller. Framvingarnes subcostalnerv förenad med costalnerven förr än den hin- 

 ner vingspetsen Raphidina. 



